ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 46, 2009-06-30 12:00

חיים כץ: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בנושא הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010), התשס"ט-2009, פרק כ"ח, סעיפים 165(7) ו-171(ו), עיתונאי ספורט וספורטאי חוץ.

חיים כץ: אני מבקש לשמוע את משרד האוצר.

מיכל דויטש-הנר: אנחנו מבקשים במסגרת פסקה 165(7) שהועברה לדיון בוועדה לבטל את הסמכת שר האוצר לקבוע שיעור מס מיוחד על הכנסתם של ספורטאי חוץ ועיתונאי חוץ.

מיכל דויטש-הנר: אנחנו לא נוגעים בנושא הניכויים, כך שאותה הכנסה חייבת שהיא נמוכה יותר מהכנסתו החייבת של אדם אחר תושב ישראל במדינת ישראל, אותם ניכויים לא מותרים בניכוי מהכנסתו, בזה אנחנו לא נוגעים ואנחנו מבקשים לבטל את הסמכת שר האוצר לקבוע שיעור מס מיוחד שיחול על הכנסתם של אותם ספורטאי חוץ ועיתונאי חוץ.

מיכל דויטש-הנר: כאשר ההסמכה תבוטל, אם תבוטל, אנחנו נעשה תיקון מתחייב בתקנות שהותקנו מכוח הסעיף הזה, שקבעו שיעור מס של 25 אחוזים לאחר הניכויים שמותרים על פי אותן תקנות במשך שלוש שנים על הכנסתו של עיתונאי חוץ, ובמשך ארבע שנים על הכנסתו של ספורטאי חוץ.

משה (מוץ) מטלון: בכמה כסף מדובר?

רחל אדטו: נכון, זאת שאלה מספר אחת.

מיכל דויטש-הנר: דווקא בעניין הזה הכסף הוא בעינינו לא השאלה מספר אחת.

מיכל דויטש-הנר: זה בין 20 ל-30 מיליון שקלים אבל בגלל שאנחנו משרד האוצר אנחנו חושבים ששיעור מס מיוחד וסוג הכנסה של תושב ישראל שמפיק אותה במדינת ישראל, לא צריך להיות שיעורי מס שונים לאנשים שונים.

מיכל דויטש-הנר: בגלל שאנחנו משרד האוצר, אנחנו פועלים להרחבת בסיס המס ולהפחתת שיעורי המס לכולם.

רחל אדטו: שמעתי את האידיאולוגיה שעומדת מאחורי התשובה הזאת.

רחל אדטו: יחד עם זאת, עדיין, מאחר שאנחנו מדברים על משהו שהוא חוק ההסדרים ודבר תקציבי, בכל אופן עד היום קיבלנו הערכות של משרד האוצר כמה כסף הדבר הזה אמור להכניס לקופת המדינה בגללה אנחנו עושים שינוי.

מיכל דויטש-הנר: עניתי.

רחל אדטו: 10 מיליון שקלים, 100 מיליון שקלים, שנדע גם איך להתייחס להצעה שלכם.

רחל אדטו: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לפצל את ההצעה הזאת.

רחל אדטו: אני לא רואה את אותו דין לעיתונאים כמו דין לספורטאים.

רחל אדטו: אני שואלת מה הנוהג בעולם ובעולם, כאשר מישהו עובד והוא לא תושב המקום אלא הוא עובד זר במקום או שהוא תושב חוץ שעובד במקום, בדרך כלל לא משיתים עליו במרבית המקרים את כל מס ההכנסה ובחלק ניכר מהמקרים הוא מתחשבן גם עם מס הכנסה במקום מגוריו ומאזן את זה בדרך כזאת או אחרת.

רחל אדטו: אני לא בקיאה בזה ואני לא יודעת לומר איך, אבל אני יודעת שזה קיים לגבי אנשים שיש להם מקום עבודה בארץ אחרת ומקום מגורים בארץ אחרת.

רחל אדטו: לכן צריכים ללמוד גם למה כאן אנחנו הולכים להשית את מלוא המחיר על אותו אדם שבא לארץ לשנתיים-שלוש.

רחל אדטו: אומר למה אני רוצה להפריד בין השחקנים לבין העיתונאים.

רחל אדטו: אני חושבת שיש לנו אינטרס כזה או אחר בנושא הספורטאים, יותר מאשר האינטרס שלנו בנושא העיתונאים.

רחל אדטו: עיתונאי בא לכאן, עובד, משדר, כותב וכדומה.

חיים כץ: הוא בא כי אין לו ברירה.

רחל אדטו: או שהוא נשלח או כי הוא רצה וכדומה.

רחל אדטו: ספורטאי, גם אותו אף אחד לא הכריח לבוא, אבל אנחנו בחלק גדול מהמקרים רוצים שהוא יהיה כאן.

רחל אדטו: לא שאני אומרת שזה נהדר לראות קבוצות כדורסל שיש בהן ארבעה זרים או חמישה זרים.

רחל אדטו: זה לא תמיד מרנין אבל זה המצב.

רחל אדטו: זה נכון לגבי כדורסל, זה נכון לגבי כדורגל, זה נכון לגבי ספורט.

רחל אדטו: כמדינה אנחנו רואים את הקבוצות האלה נשלחות לכל מיני מקומות בגלל שהן מגיעות להישגים כאלה ואחרים, לשחקנים הזרים יש איזשהו מרכיב בגאווה הלאומית שלנו נניח.

רחל אדטו: במאמר מוסגר, נניח שהפועל ירושלים זוכה במשהו.

רחל אדטו: הרעיון שלי היה שיש איזושהי נקודה שכולנו עומדים מול המסכים, שמחים וצוהלים וקופצים בכיכר המדינה וכדומה, כאשר קבוצה כזאת או אחרת זוכה ומביאה לארץ גביע וחלק ניכר מהגביע הזה, השחקנים הזרים שהיו שם בקבוצה עזרו לקבל אותו.

רחל אדטו: לכן אני רואה צורך להפריד בין השחקנים לבין העיתונאים ואני רוצה לקיים את הדיון, ברשותך, אם אתה תסכים, לגבי העיתונאים.

חיים כץ: את הדיון נעשה כדיון אחד ואת ההצבעות אחר כך נעשה כפי שאנחנו חושבים.

רחל אדטו: לסיכום.

רחל אדטו: אני מבקשת לפצל את זה לעיתונאים ולספורטאים כאשר לא נשנה את מה שנקבע לגבי שחקנים בכל הענפים בהם יש שחקנים זרים, ולגבי עיתונאים אין לי התנגדות לבקשה.

אריה ביבי: אדוני היושב-ראש, כל מילה שאמרה גבירתי חברת הכנסת אדטו היא מילה בסלע.

אריה ביבי: מעבר לכך, מדינה לפעמים לא תמיד צריכה לחשב את החשבונות הכספיים הקטנים האלה.

אריה ביבי: אלה באמת חשבונות כספיים קטנים לעומת כל היוקרה.

חיים כץ: לא מחשבים את החשבונות.

חיים כץ: הם אמרו שהכסף כאן הוא לא הגורם.

אריה ביבי: הוא לא הגורם, אבל בגלל הכסף הזה ספורטאים לא יגיעו לארץ.

אריה ביבי: כאשר אנחנו בודקים את מצב הספורט בארץ, יש לנו את מכבי תל-אביב שביום חמישי אין מישהו במדינה שלא צופה במשחקים שלה.

אריה ביבי: אני רואה קבוצות כדורגל, רואה בעולם ובארץ, אם אנחנו לא נזהרים, אנחנו לא נוכל להתקדם ואנחנו רואים איפה אנחנו נמצאים.

אריה ביבי: כאשר אנחנו מביאים זרים סוג ו', אני לא רוצה לומר יותר, אז אנחנו מקבלים תוצרת אחרת.

אריה ביבי: כשאתה לוקח זרים ברמה גבוהה, ואם אתה לוקח ברמה גבוהה, אתה חייב גם לשלם להם.

חיים כץ: ואין יותר מדיי צופים.

אריה ביבי: בדיוק.

חיים כץ: ויש משבר כלכלי ואין כסף.

אריה ביבי: אדוני היושב-ראש, דווקא במשבר הכלכלי אנחנו צריכים את הגאווה הלאומית.

אריה ביבי: לפעמים אתה מניף דגל, לפעמים אתה שר את השיר ולפעמים אתה יושב ליד הטלוויזיה וצועק.

אריה ביבי: זה אחד מהדברים שנותנים לפחות בייאוש הזה איזושהי נקודות אור, ואת נקודות האור האלה גם רוצים להחשיך.

אריה ביבי: לדעתי אנחנו הולכים לכיוון לא טוב.

אריה ביבי: אם הייתי מאותה מפלגה של חברת הכנסת אדטו, יכולתי לדבר על כמה שרים יש בממשלה וכולי, אבל אני לא מדבר על זה בכלל.

אריה ביבי: אני מדבר על דבר פעוט.

אריה ביבי: כמו גבירתי חברת הכנסת אדטו, גם אני מבקש לא לגעת בנושא הספורטאים.

אריה ביבי: בנושא העיתונאים אפשר לדון.

משה (מוץ) מטלון: אני מצטרף לעמדת האוצר, לקיים דיון אידיאולוגי אבל לא בוועדה הזאת.

משה (מוץ) מטלון: אני בעד אידיאולוגיה.

משה (מוץ) מטלון: אני כבר אמרתי באחת הוועדות, אולי בוועדה שלך אדוני היושב-ראש, שכאשר לאוצר נוח לדבר אידיאולוגיה, הוא מדבר אידיאולוגיה, כשהוא רוצה לדבר כסף, הוא מדבר כסף.

משה (מוץ) מטלון: בואו אנחנו נדבר על חוק ההתייעלות שעד אתמול לא ידעתי מה זה אבל הסבירו לי שזה חוק ההסדרים.

משה (מוץ) מטלון: אני מההדיוטות ולא ידעתי שחוק ההתייעלות הוא חוק ההסדרים.

חיים כץ: תבוא פעם בתחילת דיון ותשמע את ההסברים.

משה (מוץ) מטלון: הבנתי את הרמז.

משה (מוץ) מטלון: תגיע בזמן, אתה רוצה לומר.

משה (מוץ) מטלון: ספורט חוצה מפלגות, חוצה מחנות, זה עניין חינוכי.

משה (מוץ) מטלון: אין כאן מחלוקת בכלל בנושא הספורט כספורט ואני רוצה לדבר דווקא על בחור שקוראים לו עומרי כספי.

משה (מוץ) מטלון: אני אומר לכם שעומרי כספי הגיע לאן שהגיע בגלל שהבאנו ספורטאים זרים לכאן.

משה (מוץ) מטלון: אם לא היו ספורטאים זרים ושחקנים זרים, זה לא היה שואב נער ישראלי מיבנה, מרחובות, כל עיתון כתב אחרת, לאן שהוא הגיע והיום הוא מייצג את ישראל בכבוד ב-NBA.

משה (מוץ) מטלון: זה לא היה קורה אם לא היו כאן ספורטאים זרים.

משה (מוץ) מטלון: לא היה קורה.

משה (מוץ) מטלון: אותו דבר אני יכול לומר לכם שלא רביבו ולא ברקוביץ ולא שחקני כדורגל אחרים, בניון וכך הלאה, היו מגיעים למדינות אירופה לשחק שם כדורגל בליגות ובקבוצות הכי טובות, אם לא היינו מביאים ספורטאים זרים לארץ שהיו מושכים את אותה קבוצת נערים מדימונה וכך הלאה וגרמו לכך שיגיעו לרמות האלה.

משה (מוץ) מטלון: לא בכדי שאלתי באיזה סכום כסף מדובר והיה ברור לי שתאמרי לי שזה לא הכסף כי הרי אנחנו מדברים על כסף קטן ואת מדברת על העניין העקרוני.

משה (מוץ) מטלון: אם היה מדובר על כסף גדול, היינו מדברים כאן על כסף.

משה (מוץ) מטלון: מאחר שלא מדובר בכסף גדול, ואנחנו כל היום כאן רצים מוועדה לוועדה לדיונים בנושאים אידיאולוגיים של חוק ההסדרים או חוק ההתייעלות, אני רוצה לומר לכם – ואני באמת רוצה לעשות את ההפרדה ואני מדבר רק על ספורטאים ולא יודע ולא מבין בעיתונאים, למרות שכתבו עלי הרבה מאוד בימים האחרונים בנושא הנהג שלי - שחד משמעית אני ממליץ בפני אדוני היושב-ראש לא לקבל את עמדת האוצר אלא לקבל את עמדת נציגי הספורטאים.

חיים כץ: עוד לא שמענו אותם.

משה (מוץ) מטלון: אני חושב שאני יודע מה דעתם.

משה (מוץ) מטלון: לא בכדי הם כאן.

משה (מוץ) מטלון: אני מציע לא להתייחס לדברי ההבל האלה שכותב מי שחושב ומתיימר להיות מבין עניין ובהחלט לתמוך בהצעה שלא לחייב אותם ולא לקבל את המלצת האוצר בעניין הזה.

אורי שילה: אני אתחיל מהסוף.

אורי שילה: נציגי האוצר דיברו כאן על איזשהו סוג של אפליה שקיימת בין הזרים למקומיים.

אורי שילה: למען הפרוטוקול אומר שהאפליה הספציפית הזאת נבחנה בבג"ץ בין ספורטאים ישראלים לספורטאים זרים ובג"ץ כבר קבע שאין אפליה וכי שיטת המיסוי השונה בין זרים לישראלים היא בסדר והיא תקינה ומקובלת.

אורי שילה: כך שגם ברמה המשפטית זה נבחן בעבר וכולם יכולים להיות רגועים שאין כאן שום סוגיה של אפליה, לפחות ברמת הספורט, בין ספורטאים ישראלים לספורטאים זרים.

אורי שילה: אני חייב להצטרף לדעה שנשמעה כאן על ידי חברי הכנסת המכובדים.

אורי שילה: הדבר הזה יפגע קשות בספורט, לאו דווקא בכדורגל אלא בכדורסל.

אורי שילה: אנחנו מתחרים בזירה בינלאומית, אנחנו לא חיים בוואקום של ישראל בלבד.

אורי שילה: פגיעה בשחקנים זרים ובעצם מה שעושים בביטול המס, זה לייקר את השחקנים הזרים, זה להעמיס על התקציבים של הקבוצות.

אורי שילה: שחקנים זרים פחות טובים יגיעו לכאן, רמת הקבוצות תרד, רמת התחרותיות שלנו במישור הבינלאומי תרד, וזה ייצור עוד דברים.

אורי שילה: זה ייצור פגיעה בספורטאים הישראלים, מה שנראה אולי כאילו רוצים להשוות את זה, אבל זה ייצור פגיעה בהם כי ידוע שרוב קבוצות הכדורגל והכדורסל בונות קודם כל את הקבוצה סביב הגרעין של השחקנים הזרים.

אורי שילה: אם יוציאו יותר כסף על ספורטאים זרים בגלל שיבטלו את המס, יהיה פחות כסף לספורטאים ישראלים, פחות כסף לצעירים, פחות כסף לספורט הישראלי וזה דבר שינבע ישירות מהנושא הזה.

אורי שילה: נקודה נוספת היא שיגדל הפער בין הקבוצות העשירות לעניות.

אורי שילה: קבוצות שיש להן היום הרבה כסף ויכולות להתמודד לפחות בכדורגל, יתמודדו עם הדבר הזה.

אורי שילה: קבוצות, ורוב הקבוצות שאין להן כסף ואין להן תקציבים גדולים, לא יתמודדו.

חיים כץ: לכמה קבוצות יש כסף?

אורי שילה: מעט מאוד היום.

אורי שילה: שלוש-ארבע אולי, וגם כן כסף, אתה יודע שזה עניין יחסי.

אורי שילה: זה כבר לא בית"ר של פעם, אבל יש היום עדיין כמה קבוצות עם תקציבים של 30 או 40 מיליון שקלים.

אורי שילה: יש הרבה קבוצות והשנה הולכת להיות בליגת העל בכדורגל 16 קבוצות, ואנחנו מדברים על תקציב שהרבה קבוצות יהיו בתקציב של 10 מיליון שקלים ומעלה, ויהיו פערים גדולים.

אורי שילה: גם זה יפגע בתחרותיות ואנחנו רוצים לשמור על התחרותיות הפנימית.

אורי שילה: בכל דבר כזה אנחנו משתדלים כמה שיותר לשמור על האיזון.

אורי שילה: צריך לזכור שבאירופה יש שוק שחקנים חופשי.

אורי שילה: מאז בוסמן שחקנים עוברים שם ממדינה למדינה, סוגיות המיסוי הן פחות רלוונטיות ואין להם את הבעיה שלנו ברמה של ההבדלים של זרים.

אורי שילה: כדי למשוך זרים לכאן, שהם לא ילכו לבלגיה והם לא ילכו לקפריסין, אנחנו צריכים ליצור איזושהי הטבה וההטבה הזאת היא הכרחית גם לכדורגל וגם לכדורסל.

אורי שילה: כל פגיעה כזאת, היא פגיעה אנושה לענף, היא פגיעה אנושה בספורט, היא פגיעה בתחרותיות ואנחנו מתמודדים גם ככה בימים לא קלים כאשר הספורט מתמודד גם עם סוגיות של זכויות שידור, גם עם סוגיות של שיטור, גם עם סוגיות כלכליות מאוד קשות כאשר גם ככה כולם מנסים לצוף עם הראש מעל המים.

אורי שילה: לבוא ולהעמיס תקציבים נוספים ועלויות נוספות בשם איזשהו תיקון אפליה אידיאולוגית, שמשפטית נבחן ונפסל, אני חושב שאין לו מקום, הוא מיותר וצריך להיפסל.

אבנר קופל: אנחנו מאגדים את 12 קבוצות העילית של הכדורסל הישראלי, ביניהן מכבי תל-אביב למרות שהנציגים יושבים כאן.

אבנר קופל: מדובר בכדורסל הישראלי בסדר גודל של 60-70 זרים.

אבנר קופל: אני רציתי לטעון בתחילת דבריי שיהיו קצרים מאוד, ואני אתן דברים עובדתיים, לגבי הסכום שאמור להיכנס לאוצר, אבל גברת דויטש, ברוב הגינותה, אמרה שהסכום הוא מינימלי, 20-30 מיליון שקלים, והיא אמרה שזה לא האישיו אלא התפיסה הכוללת.

אבנר קופל: רציתי לומר שאני הייתי נוכח בישיבה של שדולת הספורט לפני מספר שבועות בנוכחות חלק מהנוכחים כאן, ושרת החינוך כן תמכה בעניין הזה וראתה בזה הכרח.

אבנר קופל: לכן אני חושב שכאן יש איזשהו עניין ואני לא אגע באיגוד אלא אני רוצה לגעת בנקודה אחרת.

חיים כץ: לא שמעתי שהיא פנתה אלי בנושא הזה ואפילו לא ברמז.

אבנר קופל: בקשרים האישיים אני לא עוסק.

אבנר קופל: אני לא מכיר את זה.

חיים כץ: זה לא קשור לקשרים אישיים.

חיים כץ: כאשר יש נושא שמעניין את שרת הספורט, נושא הספורט, על פניו היא הייתה צריכה לפנות אלי.

חיים כץ: אין שום קשר לקשרים אישיים, אבל היא לא פנתה אלי בנושא.

אבנר קופל: אתה צודק אבל אני לא נכנס לזה.

חיים כץ: אולי היא לא חושבת שצריך את זה.

אבנר קופל: יש פרוטוקול של שדולת הספורט שהתכנסה לפני מספר שבועות, ונכון שזה לא גוף פורמלי בכנסת, ונתנה באופן ברור לפרוטוקול את דעתה.

אבנר קופל: אני לא רוצה להיכנס לנושאים האלה, אבל אני מניח שהיא תפנה.

אריה ביבי: מה זה שייך לזה שהיא תפנה?

אריה ביבי: אנחנו הדיוטות כאן?

אריה ביבי: היא לא מחוקקת את החוקים.

אבנר קופל: אני רוצה לגעת בשלוש-ארבע נקודות בסיסיות לעצם העניין.

אבנר קופל: בסך הכל אם לא מדובר בכסף, הרי יכול להיות שמספר גופים עשויים להיפגע כתוצאה מההחלטה.

אבנר קופל: מי שעלול להיפגע אלה נאמר השחקנים הישראלים כי יכולה להיות אפליה, אבל יושב-ראש ארגון השחקנים הישראלי הגיע בהסכם אתנו, בהבנה אתנו, ואמר שהוא תומך.

אבנר קופל: יתרה מכך.

אבנר קופל: הגוף הפורמלי, כך אני חושב, ואני לא רוצה לטעות כאן במושגים, ההסתדרות החדשה, הגוף שמאגד את העובדים במדינת ישראל, יש פה מסמך שמצוי בידי ואני מוכן להציג אותו אדוני היושב-ראש.

חיים כץ: במה זה נוגע לעניין?

אבנר קופל: להראות שעצם השינוי בחוק לא פוגע לא בשחקן הישראלי, שיש תמיכה של מי שמתעסק בנושא ההסתדרותי, ואני גם רוצה לומר יותר מזה, שהנושא עבר מבחן של בג"ץ.

אריה ביבי: תשכנע אותנו לא בבג"צים ולא בג"צים.

אבנר קופל: עוד משפט לפני שאגע בנקודות ואתן תשובות לנקודות שהעלה חבר הכנסת ביבי .

אבנר קופל: אני רוצה לומר שכל הנושא הזה כבר דן ועבר גם במסגרת של בג"ץ, במסגרת של בקשה לבג"ץ ואמר בג"ץ, ובזה אני אסיים את הקטע הזה, ש"לא שוכנע כי אכן נגרמה על ידי התקנות פגיעה בזכויות היסוד של הספורטאים הישראלים.

אבנר קופל: הדרך בא נקט המחוקק ליתן את ההטבות היא דרך לגיטימית".

אבנר קופל: קודם כל, אני רוצה לומר שלפחות במערכות כאלה ואחרות אין לזה התנגדות אם זה עלול לפגוע בגופים אחרים.

אבנר קופל: לעצם העניין.

אבנר קופל: אני רוצה לומר שבמרבית ארצות אירופה, ואנחנו רוצים להידמות לאירופה, ואנחנו רוצים להיות כמו האירופאים ואנחנו חושבים ששם הספורט מתקדם יותר מאתנו גם בכדורסל וגם בכדורגל, גם בצרפת, איטליה, ספרד, בלגיה, הולנד, תורכיה ויוון יש הטבות במס בשיעור יותר גבוה.

אבנר קופל: זאת אומרת, אנחנו לא היחידים והבקשה כאן היא לא משהו יוצא מהכלל.

אבנר קופל: אני רוצה לומר דבר אחד והוא שללא הזרים הכדורסל הישראלי שעליו אני כרגע מופקד, לפחות הכדורסל המקצועני, אין לו אפשרות להתמודד באירופה, אין לו אפשרות להתמודד בחזיתות שיכולות להביא הישגים לישראל.

אבנר קופל: לא לשכוח שכדורסל זה דבר שהוא מביא נוער, נערים, ילדים למסגרות מסודרות, מסגרות מאורגנות, מסגרות ספורט.

אבנר קופל: אם אין את חלון הראווה הזה של אפשרות להתקדם ולהגיע להישגים, לא נוכל להגיע ולמשוך גם את הנוער ואת הילדים, שזה דבר חשוב.

אבנר קופל: אני אומר עוד משפט אחד ואני אתייחס למכבי תל-אביב.

אבנר קופל: אני חושב שאלמלא מכבי תל-אביב, שזה מועדון גדול והוא ידבר בזכות עצמו ואני לא אדבר בשמו, היה מביא שחקנים כמו פרקר, שאראס וכולי, לא היו לוקחים את אליפות אירופה.

אבנר קופל: הם דחפו לזה, וכתוצאה מזה עמרי כספי היום מגיע ל-NBA, בגלל שזה חלק ממערכת שלוקח זמן, מסורת וניסיון, ומועדון גדול שיודע לנהל.

אבנר קופל: אין ספק שאת הדחיפה הזאת של השחקן הישראלי, עושה השחקן הזר שמגיע לארץ, ואנחנו רוצים שיבוא וכפי שאמרה גבירתי חברת הכנסת, זה לא שהם מזמינים את עצמם לכאן אלא אנחנו בוחרים אותם בקפידה ומנסים להביא את הטובים ביותר.

אבנר קופל: אני חושב שאם האוצר אומר שמדובר במספרים לא גדולים, ולאור ההישגים, היתרונות והמשמעות העניינית לנוער ולציבור הישראלי, אני פונה בשם כל קבוצות הכדורסל המקצועני בישראל אליך אדוני היושב-ראש שלא לגעת בתקנה כפי שהיא.

משה (מוץ) מטלון: אני רוצה לומר שאנחנו צריכים להתייחס לקבוצות האלה כאל שגריר אמיתי ונכון וזה לא אמור רק לגבי מכבי תל-אביב אלא יש עוד קבוצות שמגיעות למפעלים אחרים באירופה.

משה (מוץ) מטלון: אנקדוטה.

משה (מוץ) מטלון: הייתי במדינה אירופאית לא מזמן בביקור רשמי וישב שם איש שאירח אותי ואמר לי שהחלום של הבן שלו הוא לשחק במכבי תל-אביב.

משה (מוץ) מטלון: זה היה בזגרב שבקרואטיה.

משה (מוץ) מטלון: כך שאני יכול לומר לכם שאנחנו מדברים כאן על שגריר אמיתי של מדינת ישראל.

משה (מוץ) מטלון: אני יודע מה זה להיות שגריר של מדינת ישראל ואני חושב שצריך לכבד את הבקשה הזאת.

אריה אלטר: שחקני כדורגל, כשמסתכלים כרגע על טובת הספורט, אנחנו תומכים בהשארת המצב כפי שהוא כיום אבל אנחנו – ואני אצטט את חבר הכנסת ביבי - לא רוצים שחקנים סוג ו' בארץ.

אריה אלטר: חבל שההתאחדות ברחה מכאן, כי כנראה זה קצת בעייתי, אבל אנחנו צריכים לקבוע קריטריון.

חיים כץ: זה לא הדיון.

חיים כץ: דבר לגופו של עניין.

אריה אלטר: אנחנו תומכים וחשוב שדעתנו תישמע כחיובית.

אריה אלטר: אנחנו רואים את טובת הספורט לפני טובתנו האישית.

רחל אדטו: העובדה שאף אחד לא מתייחס לעיתונאים, הווה אומר שיש הסכמה לגביהם?

חיים כץ: את זה נראה אחר כך.

שמעון מזרחי: גבירתי חברת הכנסת אדטו, אני רק אקרא מהצעת החוק, סעיף 7, וזה בתשובה לשאלתך מה אומר האוצר.

שמעון מזרחי: לביטול הפטור אין השלכות תקציביות מרחיקות לכת.

שמעון מזרחי: בסך הכל 20 מיליון שקלים לשנה.

שמעון מזרחי: החוק מוצע משיקולים עקרוניים מכיוון שקיומם של שיעורי מס מיוחדים יוצרים תקדים לא מוצדק ומפלה אוכלוסיות אחרות.

שמעון מזרחי: אם כן, מדבור בתוספת הכנסות של 20 מיליון שקלים וזה כולל את העיתונאים הזרים והספורטאים הזרים וזה מפי הגבורה.

שמעון מזרחי: אז לא צריך לומר 20-30 מיליון שקלים כי גם הספורטאים הזרים וגם העיתונאים הזרים, 20 מיליון שקלים.

שמעון מזרחי: כבודכם, אני הנחתי בפני יושב-ראש הוועדה את הבג"ץ שנשמע בפני בית המשפט העליון בשנת 2002 ושם נציג האוצר, כאשר הוגשה הבקשה כביכול יש אפליה, אומר בהיי לישנא: "הבאת שחקנים איכותיים יותר מעלה את איכות הקבוצות הישראליות ומביאה את הקבוצות הישראליות להישגים גבוהים יותר.

שמעון מזרחי: הישגים גבוהים יותר מביאים לקבוצות הכדורסל והכדורסל סכומי כסף גבוהים יותר ומגדילות את תקציב הקבוצות שחלקן זורם כאמור לכיסם של השחקנים הישראלים".

שמעון מזרחי: הם גם אומרים שהשחקן הזר מקנה ומאדיר את שם ישראל ברבים.

שמעון מזרחי: אני רוצה לומר שהמדינה גם הקימה ועדה ציבורית.

רחל אדטו: אתם הגשתם את הבג"ץ?

שמעון מזרחי: לא.

שמעון מזרחי: הגיש את זה ארגון השחקנים הישראלים שחשב שיש כאן אפליה והבג"ץ דחה אותו, כפי שנאמר קודם לכן, ואני הקראתי מטענות האוצר והראיתי למה הם הגנו על התקנה הזאת.

שמעון מזרחי: בשנת 2000 מינה שר הספורט דאז, מר וילנאי, ועדה ציבורית לבחינת סוגיית שילובם של שחקנים זרים בספורט הישראלי והוועדה הזאת שהייתה מורכבת מאנשי חוק, משפט, כספים ושחקנים מכל המגזרים – ולאדוני יש את זה בתוך החוברת שנתתי לו – קבעה מפורשות ששיתוף שחקנים זרים הוא חיוני ביותר לספורט הישראלי.

שמעון מזרחי: זאת הייתה חוות דעת שהתקבלה פה אחד.

שמעון מזרחי: כבוד יושב-ראש הוועדה, אם אתה תהיה מוכן לעיין בחוברת שמונחת בפניך, יש שם טבלא.

חיים כץ: ההחלטה של הבג"ץ לא כל כך חשובה כאן בוועדה.

שמעון מזרחי: היא חשובה למה שאמר האוצר.

חיים כץ: היא חשובה ברעיון.

שמעון מזרחי: היא חשובה גם לגבי מה שסבר האוצר.

שמעון מזרחי: זה לא חרב מתהפכת שפעם זה כך ופעם זה אחרת.

חיים כץ: היה שר אוצר אחד והיום יש לנו שר אוצר אחר.

חיים כץ: הייתה ממשלה אחת והיום יש לנו ממשלה אחרת ויש מדיניות אחרת.

שמעון מזרחי: אני לא יכול לומר שהבג"ץ הוא לא חשוב, כאיש משפט.

שמעון מזרחי: מבחינתי הוא מאוד חשוב.

שמעון מזרחי: אבל גם לשאלתה של חברת הכנסת אדטו.

שמעון מזרחי: יש לאדוני בחוברת טבלה.

שמעון מזרחי: צרפת – 12 אחוזים שחקנים זרים.

שמעון מזרחי: תורכיה – 22 אחוזים.

שמעון מזרחי: יוון – 22 אחוזים.

שמעון מזרחי: ספרד – 25 אחוזים.

שמעון מזרחי: איטליה – 25 אחוזים.

שמעון מזרחי: גרמניה – 25 אחוזים, שלא לדבר על הגוש המזרחי שאם משלמים שם, זה בסביבות בין שמונה ל-13 אחוזים.

שמעון מזרחי: נאמר כאן בחצי פה על ידי חברי מהתאחדות הכדורגל, עורך-דין אורי שילה.

שמעון מזרחי: אתם צריכים לזכור שבאירופה יש גבולות פתוחים.

שמעון מזרחי: מי שמחזיק בדרכון צרפתי, יכול לעבוד בבלגיה.

שמעון מזרחי: זאת אומרת שהחוק הזה, תקנות המס על השחקנים הזרים, מתייחס בדיוק כמו אצלנו, ש-95 אחוזים מהזרים הם שחקנים שבאים מארצות-הברית.

שמעון מזרחי: החיוניות שלהם גדולה.

שמעון מזרחי: לנו אין מה להציע לשחקן זר.

שמעון מזרחי: הדבר הראשון שהסוכן או המשפחה שואלים הוא האם לבוא לישראל היכן שיש חס ושלום פיצוצים ופיגועים ולמה צריך ללכת לישראל.

שמעון מזרחי: מה אנחנו יכולים להציע?

שמעון מזרחי: אותו סכום שאנחנו יכולים להציע בדולרים, מציעים באירופה פי שתיים וביורו.

שמעון מזרחי: רבותיי, באמת, אתם רוצים לקיים את הספורט?

שמעון מזרחי: תשאירו את התקנה כמו שהיא כי אחרת יכול להיות שרוב הקבוצות תיסגרנה.

מיכל דויטש-הנר: אני מבקשת להתייחס לבג"ץ.

מיכל דויטש-הנר: העמדה המשפטית שלנו לא השתנתה.

מיכל דויטש-הנר: העמדה המשפטית כפי שהגנו עליה גם בבג"ץ היא שהפעלת הסמכות של שר האוצר לקבוע שיעור מס נמוך יותר לגבי ספורטאים זרים, כדין נעשתה.

מיכל דויטש-הנר: יש לו את הפרורוגטיבה והוא עשה אותה.

מיכל דויטש-הנר: העמדה המשפטית הזו לא השתנתה.

מיכל דויטש-הנר: העמדה שלנו לגבי מתן שיעור מס מופחת לספורטאי חוץ ועיתונאי חוץ, אנחנו חושבים שהיום אין מקומה.

מיכל דויטש-הנר: היום צריך שספורטאי החוץ ועיתונאי החוץ ישלמו מס כמו כל תושב ישראל אחר מבחינת השיעור כאשר לא נשכח את ההטבה שכבר ניתנת להם בצורת זה שהם מקבלים ניכויים שתושבי ישראל, שאינם עיתונאי חוץ או ספורטאי חוץ, מקבלים.

מיכל דויטש-הנר: בנוסף אני מבקשת להדגיש שאנחנו לא נגד ספורטאים זרים, אנחנו לא נגד הספורט, חלקנו כאן בעד באופן אישי, אנחנו מדברים וגם מתנדבים בכל מיני מקומות וגם קונים מנויים בכל מיני קבוצות, ואנחנו לא נגד זה, אלא שבסך הכל מה שאנחנו אומרים זה שאת עלות העסקה של אותו ספורטאי חוץ, אם מדובר בחוזה נטו, העלות הזאת אכן תיפול על המעסיק שלו.

מיכל דויטש-הנר: מדובר בניכוי מס במקור.

ג'יימס סטפנסון: סליחה, אני לא מדבר עברית ולכן אדבר אנגלית וחברתי לן שוגרמן תתרגם אותי.

ג'יימס סטפנסון: אני יושב-ראש התאחדות עיתונאי חוץ.

חיים כץ: יש כאן מישהו שצריך תרגום?

חיים כץ: תני לו לדבר באנגלית.

ג'יימס סטפנסון: We are deeply concerned about these proposals.

ג'יימס סטפנסון: The salaries in the media sector are not particularly high, particularly compared to sport.

ג'יימס סטפנסון: In any case the tax reduction that takes place is only for the first three years, so it doesn’t hit all.

ג'יימס סטפנסון: Not all of our members are affected by it in any case.

ג'יימס סטפנסון: We don’t believe therefore that it will raise huge revenues for Israel.

ג'יימס סטפנסון: In particular we don’t think that the change would lead to a replacement of foreign workers by Israeli workers, that is not the nature of the foreign media.

ג'יימס סטפנסון: Fellow organizations send foreigners here because we are the foreign media.

ג'יימס סטפנסון: I think it is no secret to anyone that there is a major crisis in the media across the globe and these kind of changes at this kind of time, I think may push some of my colleagues over the edge and lead to a reverse of the intended consequence.

ג'יימס סטפנסון: In other words, there may actually be a reduction in revenue from this proposal if it leads to a reduction in the presence of the international media here.

ג'יימס סטפנסון: As I say, we think it would have a damaging effect on the international media.

ג'יימס סטפנסון: It may have the opposite effect of the one intended in terms of revenue and we would due to reconsider the proposal.

ג'יימס סטפנסון: We would also like to address some of the legal aspects of this proposal if we may.

ג'יימס סטפנסון: אני מייצג את איגוד כתבי החוץ בישראל.

ג'יימס סטפנסון: אני חושב שהדבר הראשון שאני רוצה להתייחס אליו הוא לדבריה של עורכת-הדין דויטש שאמרה כאן בפירוש שהסיבה שלנו היא סיבה אידיאולוגית ולא סיבה כלכלית.

ג'יימס סטפנסון: אני מפנה להנחיות היועצת המשפטית לכנסת משנת 2006 שקובעות תנאי סף מאוד ברורים להצעות חוק לחוק ההסדרים כאשר אחד מתנאי הסף הוא מה מרכז הכובד של התיקון.

ג'יימס סטפנסון: אם מרכז הכובד הוא אינו כלכלי, התיקון אינו מתאים לחוק ההסדרים.

ג'יימס סטפנסון: לכן מרגע שנאמר כאן בצורה גלויה וברורה שמרכז הכובד אינו כלכלי, הרי שמתקיימת הנחית היועצת המשפטית של הכנסת ואי אפשר להעביר את התיקון הזה בחוק ההסדרים, ובכל הכבוד הוא צריך לצאת מהחוק הזה.

חיים כץ: מה שאמרת נדון בוועדתה כנסת ולא הסכימו לפצל אותו מחוק ההסדרים.

חיים כץ: לכן אנחנו יושבים כאן היום.

חיים כץ: אנחנו לצערי דנים כאן בהרבה מאוד חוקים שהם לא כלכליים וחוק ההסדרים הוא מעין מכבסת חוקים שלא תמיד הם כלכליים ולא תמיד הם לשביעות רצוננו, אבל אנחנו דנים בהם.

אופיר טל: שאל אותי יושב-ראש ההתאחדות למה עושים כאן את ההליך הזה.

אופיר טל: ניסיתי להסביר לו שלמרות שזה לא כלכלי, זה בכל זאת צריך להיות.

חיים כץ: חוק ההסדרים שנולד אי שם ב-1985, בימי האינפלציה הגדולים של 500 אחוזים לשנה, אף גוף שלטוני לא מוכן לוותר עליו והוא משתמש בו בדרך מקוצרת לעשות את מה שהוא לא מסוגל לעשות בדרך ארוכה.

משה (מוץ) מטלון: אנחנו נתמוך בביטולו.

חיים כץ: כן, ודאי.

אופיר טל: אני רוצה להוסיף משהו לנושא התקציבי.

אופיר טל: דובר כאן על 20 מיליון שקלים בשנה, כאשר אני לא יודע כמה מזה שייך לעיתונות הזרה ואני אשמח לשמוע מה העלות הכלכלית של העיתונות הזאה.

אופיר טל: להערכתי מדובר בסדרי גודל נמוכים מאוד, פחות מ-10 אחוזים מהסכום בו מדובר.

אופיר טל: עיתונאים לא מרוויחים את הסכומים שמרוויחים כדורסלנים וכדורגלני צמרת והחסכון הכלכלי כאן הוא שולי לחלוטין.

חיים כץ: בשאלות שלך לאוצר, הייתי רוצה שהאוצר יסביר מדוע בכלל העיתונאים הזרים קיבלו הנחה במס הכנסה.

חיים כץ: אולי אם הם לא היו מקבלים הנחה במס הכנסה, האם החברות ששולחות אותם לא היו שולחות אותם והמדינה הייתה נשארת בלי מדיה.

אופיר טל: מדברים כאן על שגרירים.

אופיר טל: אומרים שקבוצות הספורט הם השגרירים של מדינת ישראל והספורטאים שגרירים, אבל אני אומר לכם שהשגריר של מדינת ישראל במידה רבה הוא העיתונאי, ה-CNN והרשתות הזרות.

אופיר טל: גם אליהם צריך להתייחס כאל שגרירים, למרות שאולי פחות אוהבים אותם והם באמת הרבה פחות מרהיבים.

חיים כץ: אם כל המדיה הזרה הייתה כמו ה-CNN באובייקטיביות וברצינות, היינו מייעצים להכפיל את המס.

אופיר טל: שאלתם למה עיתונאים קיבלו.

חיים כץ: שאלנו את האוצר ולא אותך.

אופיר טל: בשנות ה-80 וה-90 מרכזי התקשורת במזרח התיכון לא ישבו במדינת ישראל.

אופיר טל: הכתבים הזרים ישבו בקפריסין, המרכזים הגדולים, ביירות וקהיר, וגם בירדן.

אופיר טל: יש מעבר נמשך בשנים האחרונות לתוך ישראל והמעבר הזה נעצר.

אופיר טל: אם אנחנו מדברים על רויטרס לדוגמה, שהיא אחת הרשתות הגדולות כאן, רויטרס מחזיקה מרכז מאוד גדול בקפריסין וגם מרכז גדול בישראל.

אופיר טל: אם לא יהיה לה כדאי להחזיק את המרכז בישראל, היא תעביר חלק מהאנשים שלה לקפריסין.

אופיר טל: זה דבר שצריך לזכור אותו.

רחל אדטו: זה איום.

אופיר טל: זה לא איום.

אופיר טל: זה שאמרו שקבוצות ייסגרו נשמע פחות איום?

אופיר טל: החסכון הכלכלי יביא להפסד כלכלי.

חיים כץ: בזה אני מסכים אתך.

דוד פדרמן: האמת שאני יותר רוצה לדבר אל אנשי האוצר ולומר את הדברים מכאן ולא מכאן.

דוד פדרמן: אני חושב שהתיקון של התקנה הזו שאתם מציעים הוא לא מכוון נגד הספורט אלא הוא מכוון נגד מדינת ישראל וזאת הטעות הטרגית שאתם לא מבינים אותה.

דוד פדרמן: העובדה הפשוטה היא שכאשר אתם מציגים קייס, תסבירו גם למה בכל המדינות האחרות שאתן אנחנו מתמודדים יש מיסוי מיוחד לספורטאים זרים.

דוד פדרמן: למה שכאן זה לא יהיה?

דוד פדרמן: למה בצרפת ובכל המדינות האלה שהזכירו כאן יש?

דוד פדרמן: גם שם יש מסים יותר גבוהים.

דוד פדרמן: אתם לא מתייחסים לזה.

דוד פדרמן: במרץ 2004 מדינת ישראל חיסלה את שייח' יאסין.

דוד פדרמן: שמעון מזרחי ואני קיבלנו הודעה מברצלונה לבוא מיד לאולם מסוים כדי לדון בביטול הפיינל פור בתל-אביב.

דוד פדרמן: אני לא יודע אם אתם יודעים מה המשמעות של הפיינל פור.

דוד פדרמן: אין לזה קשר למכבי, אלא יש לזה קשר למדינת ישראל, לזה שעמדנו עם אוטובוסים שמתפוצצים, עם אנשים שנהרגים ברחובות, והגיעו לכאן מדינות מכל העולם ואנשים מכל העולם לראות ספורט.

דוד פדרמן: ספורט זה לא רק בגלל זה שאני אוהב ספורט ואולי את לא אוהבת ספורט, אלא ספורט מזיז את העולם.

דוד פדרמן: יש מדינות שהלכו למלחמות על ספורט.

דוד פדרמן: כאשר שמעון ואני נכנסנו לאותה ישיבה היו שם 11 אנשים בחדר, מהם שישה נציגי קבוצות, ארבעה נציגי התאחדויות ויושב-ראש ההתאחדות האירופאית.

דוד פדרמן: הדבר הראשון שהוא אמר לנו היה מדוע היינו צריכים לסדר שברליסקוני יצלצל לו הבוקר.

דוד פדרמן: ברליסקוני צלצל אליו מפני שראש-הממשלה ביבי נתניהו היה אצלו.

דוד פדרמן: אנחנו ביקשנו אותו שיעזור לנו.

דוד פדרמן: אז אמר אותו יושב-ראש שנעשה סיבוב ונשמע מה אומרים כל האנשים שנוכחים בחדר.

דוד פדרמן: ואכן עשו סיבוב, השעה הייתה 9 בבוקר, ואני זוכר שכאשר נגמר הסיבוב כתבתי פתק לשמעון, שיש לי אותו עד היום, שזה יותר גרוע מהמשחק עם מכבי חיפה שקיבלנו בו 0-10 כי זה היה 0-11 לרעת מדינת ישראל.

דוד פדרמן: תשע שעות יותר מאוחר, אחרי ששפכנו שם דם, בשעה רבע ל-6 בערב, עשו הצבעה נוספת וכל ה-11 דיברו וכל ה-11 הצביעו בעד השארת הפיינל פור בישראל.

דוד פדרמן: בשבילי זה היה היום הכי מאושר בחיים ולא סתם מדינת ישראל וממשלת ישראל הלכה אחר כך והחליטה שכל מה שכרוך בארגון הזה, והיה מדובר במיליוני דולרים, היא תיקח עליה את הדבר הזה ולא תתייחס בכלל לכל הנושא הזה.

דוד פדרמן: אני אומר שאין שום סיכוי שהיינו יכולים לעשות פיינל פור בישראל ולהביא מיליונים של אנשים לחוצות ושמחה כזאת אם לא היו לנו את השחקנים הזרים האלה.

דוד פדרמן: אין שום סיכוי.

דוד פדרמן: אם אתם רוצים לגרום לזה שהשחקנים הזרים האלה לא יהיו, הם פשוט לא יהיו כאן ברמת שכר של 50 אחוזים שלא קיימת בשום מקום אחר לשחקנים זרים.

דוד פדרמן: למה אנחנו צריכים להמציא את הגלגל?

דוד פדרמן: אני לא יכול לתפוס את העניין הזה.

אפרים אליגולה: אני נציג קבוצה לא עשירה במיוחד, עירוני רמת-גן בכדורסל, וברשות כבוד היושב-ראש והפאנל המכובד, חברי הכנסת, חברי בועז סופר - והייתי לא מזמן חבר בוועדה בה הוא השתתף בתחום יבוא רכב אישי, שם באמת – אני רוצה להתייחס לנושא.

אפרים אליגולה: אני יושב כאן כנציג קבוצה שהיא עוד לא כל כך עשירה.

אפרים אליגולה: היושב-ראש קופל המכובד, עורך-דין מזרחי ודיוויד פדרמן נתנו את כל הפרטים בתחום הכדורסל, אבל הייתי רוצה לגעת בנקודה אחת ולהדגיש שלאף אחד כאן אין צל של ספק שאם התקנה תשונה, כפי שהאוצר מבקש, הכספים יבואו על חשבון הקבוצות בפן הזה שתיקחו לתשומת לבכם שהקבוצות האלו מחנכות עשרות אלפי ילדים.

אפרים אליגולה: אני אב לתאומים שמשחקים בעירוני רמת-גן, והכספים האלה ירדו בפועל לא רק מהקבוצה עצמה, מהקבוצה הבוגרת שהיא זאת שנתמכת, אבל בסופו של יום כאשר הקבוצה הבוגרת תיאלץ לשלם כספים רבים יותר, לא רק שהרמה של הקבוצה הבוגרת תרד אלא זה יפגע בתקציב של הקבוצות האחרות, של עשרות אלפי הילדים שמשחקים כדורסל במקום להסתובב ברחובות.

אפרים אליגולה: המועדונים האלה מממנים והכספים האלה אמורים לממן חינוך של ילדים לספורט, להישגיות, לחברה ולקבוצתיות.

אפרים אליגולה: זה דבר שיפגע אנושות בקבוצות האלה.

אפרים אליגולה: זה אמור גם לגבי תחום הכדורגל ואני מניח שגם בתחום הזה מדובר בעשרות אלפי ילדים.

אפרים אליגולה: לכן אין צל של ספק שפגיעה בקבוצות האלה תהווה פגיעה גם בילדים.

בועז סופר: אין לנו שום דבר נגד הספורט אבל אנחנו רוצים לומר את הדברים בצורה מאוד ברורה.

בועז סופר: הטבות המס הפכו למעין, אקרא לזה בעדינות, פח זבל.

בועז סופר: הרי אף אחד מאתנו לא באמת חושב שאי אפשר להקצות כסף באופן ישיר לספורט, בין אם זה 10, 12, 15 מיליון שקלים ונעזוב לרגע את העיתונאים.

חיים כץ: קח את זה מהרכב.

בועז סופר: אתה יכול לקחת את זה מאיפה שאתה רוצה.

בועז סופר: נשים פה 20 מיליון שקלים או 8 מיליון שקלים או כמה שאתה רוצה, תחלק לפי איזה כלים שאתה רוצה, תכניס לתקציב המדינה, תעשה מה שנראה לך.

בועז סופר: אתה יושב-ראש הוועדה, הכנסת סוברנית להחליט, אנחנו אפילו לא מתווכחים על כך שלצורך העניין יוקצה סכום מסוים.

בועז סופר: מה שקורה הוא שהטבות המס הפכו ברבות הימים לזה שלא נורא, שיהיו הטבות מס, זה בסדר גמור, ועכשיו בוא נשאיר אותן.

בועז סופר: למה נשאיר אותן?

בועז סופר: כי חברי הכנסת לא צריכים להצביע על הקצאה מחודשת של ההטבה, ואני אומר שברור לך שאני לא מדבר על ספורטאים זרים.

בועז סופר: לא צריכים להצביע כל שנה האם זה 20, 50 או 191.

בועז סופר: הם לא.

בועז סופר: הם פשוט צריכים לומר שנשאיר את המצב על כנו.

בועז סופר: מלחמתנו בהטבות היא ממש לא בספורט ולא במדינת ישראל, וסליחה, עם כל הכבוד.

בועז סופר: יש כמובן טענה, והיא לגיטימית לגמרי, שאומרת שאפשר לשלב.

בועז סופר: לתת תקציב מצד אחד והטבות מצד שני וכן הלאה, אבל שלא יעלה לרגע שאנחנו נגד תמיכה בספורט.

בועז סופר: להערתך, אני רוצה להתייחס.

בועז סופר: הפגיעה בילדים, זה בסדר גמור לומר את זה אבל אני בעוונותיי הרבים מנהל כספים של עמותה עם מאות ילדים, ועושה את זה בהתנדבות כבר 13 שנים, ואין לנו עובדים זרים, אין לנו ספורטאים זרים, זה לא קשור, אבל לא יעלה ולא יוריד, ולכן אין בעיה לדבר על ספורטאים זרים ועל הייצוגיות, וזה באמת לגיטימי ואני ממש לא מזלזל בזה אבל תעזבו את הילדים.

קריאה: תקציב מוגבל.

בועז סופר: תעזבו את הילדים.

בועז סופר: אני בסך הכל אומר שהדיון הוא לגיטימי והוא בסדר גמור, אבל צריך לומר את הדברים בצורה ברורה ולומר שאנחנו לא נגד.

בועז סופר: אפשר לעשות את זה במסגרת התקציב, כראות הכנסת, כראות הממשלה.

בועז סופר: הטבות המס לא תמיד הן הכלי והמקור הנכון.

אייל לב-ארי: לשם הבהרה, אם כוונת הוועדה להותיר את הסעיף כמוצע על ידי הממשלה או לפצל?

חיים כץ: לא, להותיר את הסעיף אבל למחוק את הנושא של שחקנים זרים ולהשאיר את העיתונאים.

רחל אדטו: לפצל.

חיים כץ: לפצל.

בועז סופר: אדוני היושב-ראש, הערה.

בועז סופר: אתם כמובן סוברנים אבל האם ההצעה היא לפצל בין ספורטאים לבין עיתונאים?

חיים כץ: לא, לא לפצל.

בועז סופר: אם ההצעה היא לפצל, אנחנו מבקשים למשוך.

בועז סופר: אנחנו לא מוכנים שתהיה אפליה בין לבין.

חיים כץ: מצוין.

חיים כץ: אמרתם את מה שאמרתם, ואנחנו נקרא עכשיו את הסעיף.

אייל לב-ארי: כוונת הוועדה היא שהמצב שמתייחס כיום לספורטאי חוץ ייוותר על כנו והצעת הממשלה תחול רק ביחס לעיתונאי חוץ.

אייל לב-ארי: הנוסח המוצע, וכמובן אני מבקש את אישור הוועדה לשינויי נוסח כפי שתחליט נסחית החוק בלשכה המשפטית של הכנסת, הוא כדלקמן: סעיף 165.

אייל לב-ארי: (7) בסעיף 75א, במקום הקטע החל במלים "וכן בדבר שיעור המס" עד המלים "מעיסוק בספורט" יבוא "ולספורטאי חוץ גם בדבר שיעור המס שיחול על הכנסתו מעיסוק בספורט".

אייל לב-ארי: (ו) תחילתו של סעיף 75א לפקודה כנוסחו בסעיף 165(ו) לחוק זה ביום ו' בטבת התש"ע (1 בינואר 2010) והוא יחול על הכנסה שהופקה ביום האמור ואילך.

חיים כץ: יש פנייה של האוצר לכמה דקות הפסקה.

חיים כץ: הישיבה הופסקה בשעה 13:00 וחודשה בשעה 13:10

חיים כץ: אנחנו מחדשים את הישיבה.

חיים כץ: אנחנו עוברים להצבעה.

חיים כץ: שמענו את הדיון, שמענו את הדוברים, הייתה בקשה של האוצר להתייעצות קצרה.

חיים כץ: יחד עם זה אנחנו חושבים שמעבר לכסף יש משהו בספורט הישראלי שמהווה שגריר ואנחנו לא יכולים לקחת על עצמנו את ה-אולי שנפגע בשם ישראל.

חיים כץ: מניסיון אישי, כאשר הייתי יותר צעיר בדרום אמריקה, במקום מרוחק ואמרתי שאני ישראלי, אמרו לי מכבי תל-אביב.

חיים כץ: הספורט לפעמים הוא מעל 10 מיליון שקלים.

חיים כץ: אני חושב שגם בועז סופר, אני יודע איך הוא היה מתנהג אם הוא היה יושב במקומי כאן ולא בתפקיד בו הוא יושב, מה גם שהוא ציין כאן את אהבתו לספורט שבאה בתרומה ובטיפוח ספורטאים.

חיים כץ: מאחר שעשינו הפסקה, תקרא שוב את הסעיף למען הסר ספק.

מיכל דויטש-הנר: אנחנו מבקשים לשמור על זכותנו להסתייג.

מיכל דויטש-הנר: שהוא יחול רק על עיתונאי חוץ.

קריאה: זאת אפליה.

קריאה: הרי ביקשתם לבטל את האפליה.

משה (מוץ) מטלון: אני מסתייג על ההסתייגות שלהם.

בועז סופר: אנחנו לא חברי כנסת ואנחנו לא יכולים להסתייג.

מיכל דויטש-הנר: מבקשים לשמור את זכותו של שר האוצר.

אייל לב-ארי: סעיף 165.

אייל לב-ארי: (7) בסעיף 75א, במקום הקטע החל במלים "וכן בדבר שיעור המס" עד המלים "מעיסוק בספורט" יבוא "ולספורטאי חוץ גם בדבר שיעור המס שיחול על הכנסתו מעיסוק בספורט".

אייל לב-ארי: (ו) תחילתו של סעיף 75א לפקודה כנוסחו בסעיף 165(ו) לחוק זה ביום ו' בטבת התש"ע (1 בינואר 2010) והוא יחול על הכנסה שהופקה ביום האמור ואילך.

חיים כץ: אנחנו מצביעים.

חיים כץ: ה צ ב ע ה אושר פה אחד

קריאה: למה זה מתחיל ב-2010?

קריאה: הרי החוק נשאר כמו שהוא.

מיכל דויטש-הנר: לגבי עיתונאים זה לא נשאר כפי שהוא.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הישיבה נעולה.