ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 43, 2009-06-30 09:00

חיים כץ: בוקר טוב.

חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בהצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010), התשס"ט-2009.

חיים כץ: פרק כ"ג – שיפור זכויות עובדים, סעיף 117.

חיים כץ: נמצאים כאן נציגי משרד התעשייה שיש להם מה לומר בעניין הזה.

דבורה אליעזר: שוב אנחנו במסגרת הצעת חוק להתייעלות הכלכלית.

דבורה אליעזר: אנחנו מבקשים להוסיף לסמכויות בית הדין לעבודה סמכות לדון בתובענה שהיא עוולה לפי איסור פרסום לשון הרע בקשר ליחסי עבודה בין מעביד או נושא משרה בו לבין עובד או נציג ארגון עובדים.

דבורה אליעזר: על פי מידע שקיבלנו, לאחרונה מוגשות לבתי המשפט האזרחיים תובענות בקשר ליחסי עבודה והעילות שהן עוולות לפי חוק איסור פרסום לשון הרע וזה מקשה בדרך כלל על עובדים להגן על עצמם.

דבורה אליעזר: ידוע לכולם שהדיון בבית הדין לעבודה הוא דיון יותר נגיש לעובדים ולארגונים.

חיים כץ: הוא יותר מהיר.

דבורה אליעזר: יותר מהיר, ולכן אנחנו חושבים שזה יהיה נכון להוסיף את הסמכות הזאת.

דבורה אליעזר: זה נכון שבדרך כלל עוולות נזיקיות נדונות בבית משפט אזרחי ומכיוון שמדובר בעוולה שקשורה ליחסי עבודה וליחסים בין ההנהלה לבין העובדים, אנחנו חושבים שמן הראוי שבית הדין ידון בהם.

דבורה אליעזר: יש סמכויות כבר לבית הדין היום לדון בתובענות שעילתן נזיקיות ואנחנו בסופו של דבר מוסיפים רק עוולה נוספת שהיא עוולה לפי חוק איסור פרסום לשון הרע, כאשר באמת אנחנו מודעים לבעיה שמתנהלות תביעות כאלה בבתי המשפט.

חיים כץ: יש לך נתונים על מספר הפניות?

דבורה אליעזר: אין לי נתונים.

חיים כץ: בערך?

חיים כץ: לא משהו מדויק.

דבורה אליעזר: אין לנו נתונים.

דבורה אליעזר: יש לנו פניות מארגונים.

דבורה אליעזר: נמצא כאן נציג האגודה לזכויות האזרח שיוכל להעיד בעצמו וגם זאת הייתה דרישה של ההסתדרות כך שבאמת אפשר לפנות לארגונים ולשאול אותם לגבי הנתונים.

אבנר פינצ'וק: אני מהאגודה לזכויות האזרח.

אבנר פינצ'וק: אלינו מגיעות תלונות של עובדים שנתבעו על ידי המעבידים שלהם לשעבר בדרך כלל בבית משפט אזרחי בתביעות לשון הרע.

אבנר פינצ'וק: הרבה פעמים מדובר בתביעה שהיא תביעה שעל פניה היא תביעת סרק, תביעה שכל התוחלת שלה היא בעצם להשרות אפקט מצנן, להרתיע עובדים מלהתלונן על תנאי העבודה שלהם.

אבנר פינצ'וק: הנחתי כאן העתק של כתבה שהתפרסמה במוסף שבעה ימים של "ידיעות אחרונות" על התופעה הזאת.

חיים כץ: אנחנו לא מתרגשים ממה שכתוב בעיתון.

חיים כץ: אתמול בערב קראתי בעיתון מה הוועדה הזאת החליטה ומה אני אמרתי למרות שהיא לא החליטה ולא אמרתי.

חיים כץ: בסדר, אז כתוב בעיתון, אז מה?

אבנר פינצ'וק: העניין הוא לא שזה כתוב בעיתון אלא אני אומר שלפחות שניים-שלושה מהמקרים שמפורסמים שם, אני יכול להעיד עליהם – שוב, לא באופן אישי, אבל באתי אתם במגע.

אבנר פינצ'וק: למשל עובדת שאנחנו מייצגים בבית משפט השלום, ברגע שהיא הגישה תביעה על זכויותיה בבית הדין לעבודה, היא חטפה ממעבידה לשעבר גם כתב הגנה בבית הדין לעבודה ובמקביל בבית המשפט האזרחי, בשלום, הניחו כתב תביעה על לשון הרע בגלל דברים שהיא כתבה באינטרנט, שהיא סיפרה שהלינו את שכרה ושכר עובדים אחרים ואיך התייחסו אליהם כאשר הם העזו להתלונן על זה.

אבנר פינצ'וק: מאחר שהיא העיזה להתלונן בשנית, היא חטפה כתב תביעה בבית משפט השלום.

אבנר פינצ'וק: אני עורך דין, ואני כל פעם מזדעזע אם אני הייתי צריך להתחיל לשכור שירותי עורך-דין במשכורת של כמה אלפי שקלים בודדים.

רחל אדטו: רציתי לשאול שאלה מהותית-עקרונית.

רחל אדטו: הסעיף הזה, אני הופכת אותו והופכת אותו ומנסה להבין למה בכלל הוא נדון עכשיו במסגרת חוק ההתייעלות הכלכלית.

רחל אדטו: אני רוצה למחוק את זה על הסף.

רחל אדטו: זה סעיף מאוד חשוב, מאוד עקרוני לכאן ולכאן, אבל צריך למחוק אותו כי הוא בכלל לא רלוונטי לחוק ההתייעלות.

חיים כץ: זה נכון, אבל במסגרת היכולות לשפר את איכות החיים של האזרחים במדינת ישראל, יש לנו הזדמנות בחקיקה מזורזת לעזור לאזרחים במדינת ישראל.

חיים כץ: הלוואי שהיו עוד דברים שעוזרים.

רחל אדטו: זה נכון, אבל זה עקרוני.

רחל אדטו: גם אתה אתמול הרמת גבה בדיוק באותו דבר.

חיים כץ: נכון.

רחל אדטו: זה סעיף שעל הסף צריך להימחק ולא בגלל שהוא לא חשוב ומהותי וטוב, אלא כי מקומו לא כאן.

רחל אדטו: אם להיות סיסטמתי, אז להיות סיסטמתי.

רחל אדטו: סעיפים כאלה, אל להם להגיע לשולחן הזה במתכונת הנוכחית.

רחל אדטו: אם קוראים לזה חוק ההסדרים, ניחא, אבל עכשיו שינו גם את החוק, לשפר את הנראות שלו וקוראים לו חוק ההתייעלות הכלכלית, בין זה לבין התייעלות כלכלית, אין ולא כלום.

רחל אדטו: לכן מבחינתי ההסתייגות שלי כרגע היא בכלל למחוק את כל הסעיף הזה שלא צריך להיות נדון עכשיו.

דן אורן: אני חושב, כפי שכבר הוצג בפני הוועדה, לכל החקיקה הזאת שבדרך כלל קוראים חוק ההסדרים והפעם זה נקרא חוק ההתייעלות, התלווה מהלך שאני חושב שיש קונצנזוס די רחב שהוא מהלך חיובי, קונצנזוס בפורום של שולחן עגול בין ההסתדרות, המעסיקים והממשלה לגבי שורה של תיקונים בחוקי עבודה שכפי שאומר היושב-ראש, יש בהם – וכך נקרא הפרק – כדי לשפר את זכויות העובדים.

דן אורן: אלה תיקונים שיש להם הסכמה מאוד רחבה.

חיים כץ: היא לא רוצה שאני אקבל על הראש.

חיים כץ: היא טוענת שאני אקבל על הראש מהגורמים השלטוניים למה אני מעביר את הסעיפים המיטיבים ואני לא הולך עם הסעיפים האחרים.

דן אורן: גם אנחנו לא רוצים שהיושב-ראש יקבל על הראש.

חיים כץ: דיברנו על זה ודנו על זה.

מיקו מנחם: אני בא מטעם איגוד לשכות המסחר.

מיקו מנחם: אני מסתכל בסעיף הזה ואני חושב שהוא בהחלט לטובת העניין משום שסכסוך שביסודו גם כסף וגם לשון הרע, במקום להרבות בתיקים ולטייל פעם בבית משפט זה ופעם בבית משפט אחר, הראיות הן אותן ראיות, העדים הם אותם עדים והרעיון הוא שאת הכל יגמרו באכסניה אחת, בתיק אחד ובזה לא ירבו תיקים.

מיקו מנחם: מי שלא מרבה תיקים בבית משפט, זה בהחלט לטובת העניין.

מיקו מנחם: ההשגה שיש לי היא לגבי ההגדרה של נושא משרה.

מיקו מנחם: אני יכול להבין את רצון המחוקק להטיל אחריות אישית על המעביד, על שותף, על מנהל-פקיד וכן הלאה.

מיקו מנחם: ההשגה שלי היא מדוע ליצור עילה אישית כנגד פקיד האחראי מטעם התאגיד.

מיקו מנחם: הפקיד לא קובע מדיניות.

מיקו מנחם: אפשר להבין את כוונת המחוקק להטיל אחריות אישית לגבי אדם אשר קובע מדיניות, אבל לגבי אדם אשר מבצע מדיניות, נראה שהדבר הזה קצת לא נכון.

מיקו מנחם: אני גם לא חושב שהוא יעיל ואני חושב שהוא יכול להכניס מתח מיותר לגבי גורמים שאינם קובעי מדיניות אלא מבצעי מדיניות ואני חושב שאת ההגדרה הזאת צריך קצת לצמצם.

חיים כץ: אנחנו נעבור לקריאת הסעיפים.

חיים כץ: גם ליועצת המשפטית שלנו יש כמה הסתייגויות.

נועה בן-שבת: 117.

נועה בן-שבת: תיקון חוק בית הדין לעבודה בחוק בית הדין לעבודה, התשכ"ט-1969, בסעיף 24(א), אחרי פסקה (1ג) יבוא: "(1ד) בתובענה של עובד או נציג ארגון עובדים נגד מעביד או נושא משרה אצלו, או של מעביד או נושא משרה אצלו נגד עובד או נציג ארגון עובדים, בקשר ליחסי עבודה, שעילתה עוולה אזרחית לפי חוק איסור לשון הרע, התשכ"ה-1965.

נועה בן-שבת: לעניין זה "נושא משרה" – מנהל פעיל בתאגיד, שותף למעט שותף מוגבל, ופקיד האחראי מטעם התאגיד על זכויות עובדים".

חיים כץ: זאת הכוונה, לתת סמכות לבית הדין לעבודה.

נועה בן-שבת: הבלעדיות, כדי שלא יצטרכו לרוץ בין הערכאות, כי אם היא מקבילה, המעביד החזק אולי יגרור את העובד לבית המשפט.

חיים כץ: יש לו את עורכי הדין ולעובד המסכן שמקבל 2,000 שקלים פיצויים, לא יכול לקפוץ מבית משפט לבית משפט.

חיים כץ: למעביד יש את כל המימון ואת כל עורכי הדין ואפילו את כל הזמן לפעמים.

רחל אדטו: אם הוא מנהל תביעה נזיקית בבית משפט שלום ותוך כדי זה נכרך דבר כזה, אתה לא נותנת לו לעשות את זה.

רחל אדטו: את מפצלת.

נועה בן-שבת: לכן צריכים להיות מדויקים ולראות שאנחנו לא מדברים על משהו שלא נובע מיחסי עבודה, שלא קשור ליחסי עבודה אלא באמת תביעה.

נועה בן-שבת: יכול להיות שהנסיבות הן נסיבות של עוולה של לשון הרע.

נועה בן-שבת: זה עובד וזה מעבידו, אבל הנסיבות הן נסיבות אחרות.

נועה בן-שבת: אני דווקא רציתי להציע כאן נוסח אחר.

חיים כץ: תציעי.

נועה בן-שבת: נוסח אחד.

נועה בן-שבת: אולי צריך לדבר על במסגרת יחסי עבודה, אם כי מסגרת יחסי עבודה, אני הבנתי, שמעתי הערה שלך שאתה חושש ממה שיקרה אחרי מסגרת יחסי העבודה.

אבנר פינצ'וק: זה בדרך כלל.

אבנר פינצ'וק: יש גם עובדים שמגישים לשון הרע וגם זה עדיף שיתברר עם כל הסכסוכים שנשארו.

אבנר פינצ'וק: בדרך כלל התביעות האלה מוגשות אחרי סיום יחסי עבודה כי רק אחרי סיום יחסי עבודה, בדרך כלל או במהלך הסכסוך שמביא לסיום יחסי העבודה, אחד פותח את הפה על השני.

אבנר פינצ'וק: העובד לא מעיז בדרך כלל לומר משהו למעביד.

דן אורן: מה זאת אומרת בקשר ליחסי עבודה?

נועה בן-שבת: בקשר ליחסי עבודה, יש שתי בעיות, אני חושבת.

נועה בן-שבת: האחת, אנחנו מדברים, בניגוד לפסקאות האחרות בסעיף 24 שמדברות על העילה שהיא עילה של יחסי עבודה ואנחנו מדברים על עילה של עוולת לשון הרע וזה ברור למה, כי אנחנו רוצים לדבר על העוולה האזרחית הזאת, אבל אנחנו לא מספיק מבטאים את העובדה שהקשר הוא לא קשר כללי.

נועה בן-שבת: החשש הוא שקשר יחסי עבודה יכול להיות גם מצב שבו יש עובד ומעביד והקשר הוא מאוד רופף.

נועה בן-שבת: הצעה אחרת שקיימת, האחת היא לענות על הנושא של סיום יחסי עבודה, כמו שכתוב כבר בסעיף 24(1)(א), שיש שם גם התייחסות לסיום יחסי עבודה, ואפשרות שנייה היא, כמו שכתוב בסעיף 25 לגבי סמכות בית הדין הארצי שמדבר על תובענה שנובעת מעניינים שביחסי עבודה.

נועה בן-שבת: אז אתה מדבר על הנושא הנובע.

נועה בן-שבת: זה אמנם עילה של לשון הרע, אבל היא נובעת מעניינים שביחסי עבודה.

נועה בן-שבת: אנחנו גם נצמדים לנוסח שכבר קיים.

דבורה אליעזר: מסגרת יחסי עבודה, אנחנו מסכימים שזה מצמצם ולא לזה התכוונו.

דבורה אליעזר: נובעת מיחסי עבודה, כמובן שזה בקשר, ואני אדבר במובן הרחב.

דבורה אליעזר: זה במסגרת יחסי עבודה.

דבורה אליעזר: זה בקשר ליחסי עבודה האלה.

דבורה אליעזר: אני שואלת את ההסתדרות ואת המעסיקים האם יש להם התנגדות.

מירי מלכי: כפי שאני יודעת, על כל מילה בנוסח הזה, גם על המילה בהקשר, דנו כדי להגיע להסכמה גם עם מעסיקים על המונח הזה.

חיים כץ: לא מעניין אותי במה שדנו.

חיים כץ: יש את היועצת המשפטית של הוועדה והיא תעלה את ההסתייגויות שלה, ואם אתם רוצים לקדם את החוקים, תצטרכו להתגמש.

חיים כץ: אנחנו לא עובדים בהסתדרות.

חיים כץ: ברור לך שאנחנו לא עובדים שם.

מירי מלכי: אין לי ספק.

מירי מלכי: אני מנסה להסביר שאני חושבת שהמילה בהקשר, יש בעיה.

חיים כץ: אם דנתם או לא דנתם, זה פשוט לא חשוב.

דבורה אליעזר: לגבי נובעת מיחסי עבודה, יש בעיה כי יכולה להיות תביעה בין נציג ארגון עובדים לבין מעביד.

דבורה אליעזר: אין יחסי עבודה, או יכול להיות שאין אותם, במובן הקלאסי בין נציג ארגון עובדים לבין המעביד עצמו אלא שיחסי העבודה מתקיימים בין העובדים לבין המעבידים ונציג ארגון עובדים הוא לפעמים בא במקומם של העובדים ולפעמים לא.

חיים כץ: לפעמים אין בכלל נציג עובדים.

דבורה אליעזר: ולכן לנו נראה יותר נכון לכתוב בקשר ליחסי עבודה.

דבורה אליעזר: יכול להיות שיש הידברות בין הנהלה לבין נציג של ארגון העובדים.

חיים כץ: אין נציג עובדים, יש מפעל עם 20 עובדים ואין נציג עובדים.

חיים כץ: לא קיים.

חיים כץ: יכול להיות גם מצב כזה.

דבורה אליעזר: יכול להיות מצב כזה וזה נובע מיחסי עבודה.

דבורה אליעזר: עכשיו אנחנו מדברים על למה אנחנו רוצים בקשר ליחסי עבודה ולא הנובע מיחסי עבודה, בעניינים הנובעים מיחסי עבודה.

חיים כץ: אני רוצה שתבינו באופן כללי ולעתיד.

חיים כץ: אנחנו לא עובדים כאן אצל אף אחד.

חיים כץ: תבינו.

חיים כץ: אתם לא תכפו עלינו שום דבר הר כגיגית.

חיים כץ: אתם תשבו עם היועצת המשפטית שלנו ואתם תלכו לפי הניסוחים שאנחנו חושבים שכך הם צריכים להיות ואם לא, לא תקבלו את ההצבעות שאתם רוצים.

דן אורן: אנחנו יושבים אתה ונשב.

חיים כץ: אם לא, תפסת מרובה לא תפסת.

דבורה אליעזר: אנחנו מנסים לעשות חקיקה.

חיים כץ: תזכרי מה שאמרתי לך.

דבורה אליעזר: ההערות שלי עכשיו הן הערות מקצועיות ולא קשורות להסכמות.

חיים כץ: זה בסדר גמור.

דבורה אליעזר: למה אנחנו רוצים בקשר ליחסי עבודה ולא רוצים נובע מיחסי עבודה.

דבורה אליעזר: שוב, נובע מיחסי עבודה, המשמעות היא שמתקיימים יחסי עובד ומעביד בין הצדדים.

דבורה אליעזר: יכול להיות מצב שהתובענה היא בקשר ליחסי עבודה במפעל אבל הצדדים לסכסוך אינם מקיימים ביניהם יחסי עבודה, בין נציג ארגון עובדים לבין מעביד, ולכן אנחנו חושבים שזה יותר נכון לכתוב בקשר ליחסי עבודה.

מירי מלכי: במיוחד שהצדדים בסעיף עצמו הם גם צדדים שמדברים על נציג ארגון עובדים, אז אתה חייב לקחת את ההגדרה שתכלול את הכל.

דבורה אליעזר: אם רוצים לצמצם, בבקשה, אבל דעו לכם שאתם מצמצמים.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: אנחנו נקבל את ההערה שלכם כאן.

חיים כץ: אני מקבל גם את ההערה של חבר הכנסת אילן גילאון שאומר שדיברתם דברי טעם.

אילן גילאון: אמרתי שזה עושה שכל.

נועה בן-שבת: שאלה נוספת היא לגבי הצדדים לתובענות.

נועה בן-שבת: אנחנו מדברים על צדדים מסוימים שזה הגיוני כי אנחנו לא רוצים להרחיב את היריעה.

נועה בן-שבת: אנחנו זוכרים שמדובר על העברת הסמכות באופן ייחודי לבתי הדין לעבודה, אבל לא נכלל כאן למשל ממונה מטעם המעביד כמו שנכלל בחוק איסור הטרדה מינית ויש כאן כל מיני גורמים, חליף של המעביד, גורמים כאלה שאמנם אנחנו לא מדברים על מהלך יחסי עבודה רגילים אבל בכל זאת יש כאן עוד רשימה של גורמים שלא נכללים בפנים.

אילן גילאון: הקו הדק בין הוצאת דיבה לבין הטרדה, הוא בעייתי מאוד.

אילן גילאון: היום יש הטרדה מילולית.

דבורה אליעזר: הנוסח שנבחר נלקח מהגדרה שבחוקי עבודה לנושא משרה בתאגיד, אחריות של נושא משרה בתאגיד.

דבורה אליעזר: זה הנוסח הרגיל שיש וממנו הוא נלקח.

דבורה אליעזר: אם רוצים להרחיב, אפשר לפתוח את זה לדיון או לצמצם, אבל הנוסח שנלקח באמת נלקח מחוקי עבודה שונים כמו חוק עבודת נשים, כמו חוק שכר מינימום שזאת ההגדרה של נושא משרה.

נועה בן-שבת: השאלה אם היא רלוונטית כאן, כי אנחנו לא מדברים על אחריות של נושא משרה לפעולות של המעביד, מה שקורה בדרך כלל כאשר אנחנו מדברים על תאגיד שהוא מעביד ונושא משרה האמור למנוע פעולות בו או מבצע את הפעולות מטעמו.

נועה בן-שבת: אנחנו מדברים על משהו שהוא קצת יותר רגיש או קצת יותר ברמה האישית.

נועה בן-שבת: השאלה אם חייבים להיצמד להגדרות האלה.

דן אורן: יש לנו כאן מעביד, יש לנו כאן גם נושא משרה.

חיים כץ: אני מציע שאתם המשפטנים תשבו ביניכם עשרים דקות ואנחנו נתכנס כאן בעוד רבע שעה, בשעה 09:45 ואז תבואו עם החלטה מגובשת כי באופן כללי אנחנו חושבים שמה שאתם עושים, זה טוב ועל דעת כל האנשים כאן בחדר הזה.

חיים כץ: תגיעו להסכמות ותביאו אותן אלינו.

רחל אדטו: לפרשנות מרחיבה ולא לפרשנות מצומצמת.

חיים כץ: אנחנו מחדשים את הישיבה.

חיים כץ: חברת הכנסת אדטו, מה את רוצה לעשות עם ההסתייגויות שלך?

רחל אדטו: להגיש אותן.

חיים כץ: רק לדיבור או מהותית?

רחל אדטו: לא, זה מהותי.

נועה בן-שבת: אדוני, בסופו של דבר ההתייעצות שהייתה בין הנוסח הקיים המתייחס לפקיד האחראי על זכויות עובדים או על תחום זכויות עובדים, אנחנו מציעים שזה יהיה זכויות עובדים, לבין אפשרות לדבר על ממונה על העובד כאשר יש טענה, גם של משרד התעשייה וגם של משרד המשפטים ומשרד האוצר.

חיים כץ: בסיכומו של דבר לא הגעתם להסכמה.

נועה בן-שבת: לא הגענו אבל אני רוצה להסביר איפה כאן הוויכוח.

נועה בן-שבת: הם אומרים שהם רוצים להגיע לדרג המנהל, שהם לא רוצים שתביעות בין עובדים במקום העבודה, שזה גם עובד והממונה על העובד לבין העובד, להפנות אותם עכשיו לבית הדין לעבודה.

נועה בן-שבת: אנחנו יודעים שזאת רשימה ואפשר יהיה בעתיד להוסיף עליה, ויתכן גם שתהיה איזושהי פרשנות של בתי הדין לעבודה מה זה פקיד האחראי על זכויות עובדים.

חיים כץ: מאחר שגם נציגי קדימה וגם נציגי מרצ הורידו את ההסתייגויות – אני לא מדבר על הסתייגויות דיבור, אותן את משאירה, את ההסתייגויות המהותיות – אני מבקש ממך לקרוא את ההצעה.

רחל אדטו: אבל ברשימה של הסתייגויות, ההסתייגות שלי מהותית לעניין הסעיף הזה.

חיים כץ: אנחנו נצביע עליו.

חיים כץ: אנחנו עוברים להקראה ולהצבעה.

דבורה אליעזר: אדוני, זה יהיה על תחום זכויות עובדים?

נועה בן-שבת: מציעים שזה יהיה על זכויות עובדים.

נועה בן-שבת: זה קצת נשמע יותר רחב או יותר נוטה לפרשנות, אלא אם כן יש לכם איזה הסבר למה זה תחום זכויות עובדים.

ענבל רונן: העמדה שלך משרד האוצר, עמדה מקצועית, שעל זכויות עובדים זה יכול להיות גם צוות במפעל שיש ממונה ומתחתיו יש עובד אחד.

ענבל רונן: הריב ביניהם, אנחנו לא רוצים להתחיל לעודד ריבים כאלה כי בית הדין לעבודה זה מקום נגיש ואנחנו רוצים שאם הוא אומר לו משהו, גם אם זה בקשר ליחסי עבודה, ביצעת את העבודה, אתה עובד.

ענבל רונן: אנחנו רוצים שזה יהיה כמו שפתחת ואמרת, סמנכ"ל משאבי אנוש, אחראי על משאבי אנוש וכולי.

ענבל רונן: אנחנו לא רוצים להרחיב את זה לכל תביעה שהיא.

חיים כץ: אני רוצה להרחיב לכל.

חיים כץ: לא רוצה סמנכ"ל משאבי אנוש.

חיים כץ: מאחר שכוונות האוצר לא מובנות לי בנושא מערכת יחסי עבודה ואתם ממקדים בנושא מסוים אחד, אני לא רוצה סמנכ"ל משאבי אנוש אלא אני רוצה את זה רחב.

ענבל רונן: אין לי בעיה.

חיים כץ: תלכי לצד הרחב.

נועה בן-שבת: זה עדיין רחב, אבל במסגרת פקיד האחראי מטעם התאגיד על זכויות עובדים, גם לממונה על העובד.

חיים כץ: ממונה על העובד.

ענבל רונן: אנחנו מבקשים, אם תואילו שוב, אתם כמובן לא חייבים להיענות, היועץ המשפטי לאגף הממונה על השכר יכול להיות כאן בעוד שתי דקות, הוא מעבר לכביש, אם תואילו להמתין דקה, אולי הוא יוכל להסביר טוב ממני.

חיים כץ: אנחנו מאוד לא רוצים להמתין.

דבורה אליעזר: הערה לפרוטוקול.

דבורה אליעזר: הממשלה תתנגד לנוסח.

חיים כץ: שתתנגד ותמשוך את זה מהחוק.

חיים כץ: אז אולי יהיו כאן חברי כנסת שיהיו מרוצים.

נועה בן-שבת: "בתובענה של עובד או נציג ארגון עובדים נגד מעביד או נושא משרה אצלו או של מעביד ונושא משרה אצלו נגד עובד או נציג ארגון עובדים, בקשר ליחסי עבודה שעילתה עוולה אזרחית לפי חוק איסור לשון הרע, התשכ"ט-1965, לעניין זה, נושא משרה – מנהל פעיל בתאגיד, שותף, למעט שותף מוגבל".

נועה בן-שבת: השאלה אם אנחנו משאירים "פקיד האחראי מטעם התאגיד לזכויות עובדים" או מחליפים את זה ב"ממונה על העובד".

חיים כץ: ממונה על העובד.

נועה בן-שבת: או מוסיפים.

נועה בן-שבת: אנחנו יכולים גם להוסיף.

חיים כץ: אז תוסיפי את "ממונה על העובד".

נועה בן-שבת: "ממונה על העובד או פקיד אחראי מטעם התאגיד על תחום זכויות עובדים".

חיים כץ: אנחנו מצביעים.

רחל אדטו: למה רק תאגיד?

חיים כץ: חברת הכנסת רחל אדטו, את משאירה את ההסתייגות שלך?

רחל אדטו: אני משאירה כי אני רוצה לקבל תשובה.

חיים כץ: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חברת הכנסת רחל אדטו המבקשת להוריד את כל הסעיף.

חיים כץ: הישיבה נעולה.

חיים כץ: תודה רבה.