ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 9, 2009-07-08 09:00

מאיר שטרית: רבותיי אני פותח את ישיבת הוועדה.

מאיר שטרית: אני מברך את שר המדע שמגיע לישיבות הוועדה ועושה את זה לעיתים די תכופות ומביע את דעתו על הנושאים שעומדים על סדר היום של הוועדה.

מאיר שטרית: שיתוף פעולה בינינו ובין משרד המדע הוא חשוב ביותר בעיניי.

מאיר שטרית: מייצר גם סינכרוניזציה בין הממשלה ובין הכנסת, דבר שהוא בעיניי חשוב מאוד לצורך קידום העניינים.

מאיר שטרית: אני זימנתי את הדיון הזה לנוכח משבר שמתרחש בתחום תעשיית ההיי טק.

מאיר שטרית: הנתונים לפחות מצביעים על כך שהמשבר הוא לא משבר קל.

מאיר שטרית: על פי נתונים שניתנו על ידי תעשיית האלקטרוניקה והתוכנה מסתבר שמאז ספטמבר 2008 פוטרו מהתעשייה כ-7500 עובדים ועוד כמה עשרות אלפי עובדים מאז במעגלים המשרתים את תעשיית ההיי טק.

מאיר שטרית: הרי לא כל מי שעובד למען ההיי טק זה ההיי טק עצמו, יש המון תעשיות שמשרתות את תעשיית ההיי טק.

מאיר שטרית: לפי הערכות צפויים פיטורים של 10.6% עובדים שעוסקים בתעשיית ההיי טק.

מאיר שטרית: ועוד 32 אלף עובדים במעגלים המסייעים לתעשייה.

מאיר שטרית: אחת הבעיות במשבר היא גם העובדה שפרט לעניין של איבוד עבודה זה הירידה בשער של הדולר.

מאיר שטרית: כאשר הדולר נחלש ומכירות בחוץ לארץ הן בשקלים, והנתונים באמת מצביעים על נפילה דרסטית.

מאיר שטרית: גם במרכזי הפיתוח הבינלאומיים שנמצאים היום בארץ היו פיטורים.

מאיר שטרית: מרכזי הפיתוח עוברים לסין והודו.

מאיר שטרית: כל הכבוד לסין והודו, אני חושב שיש לנו יתרון יחסי בתחום זה.

מאיר שטרית: אז מעניין אותי באמת לדעת מה התחזיות של החברים שנמצאים בתעשייה.

מאיר שטרית: הנפילה ברווחיות היא מאוד משמעותית.

מאיר שטרית: ירידות בערכים שקליים בין 2007 ל-2008 בתעשיית ההיי טק על פי הנתונים שבידי מסתכמים ב-8.4 מיליארד שקל.

מאיר שטרית: זה שיעור של כמעט 10% בהשוואה לאחוז ב-2007.

מאיר שטרית: הפגיעה היא כתוצאה משער החליפין ומשפיע על התעשייה.

מאיר שטרית: זימנתי את הדיון הזה כדי לשמוע יותר מקרוב מהאנשים העוסקים בכך.

מאיר שטרית: מה דעתכם ניתן לעשות.

מאיר שטרית: מבחינתנו זה אחד המינרלים המרכזיים שיש במדינה הזו.

מאיר שטרית: הוא הוכיח את עצמו בייצוא הישראלי.

מאיר שטרית: חשוב לי לדעת מאנשים שעוסקים בכך מה ניתן לעשות.

מאיר שטרית: לפני שאני אתן להם רשות דיבור אני אתן את רשות הדיבור לשר המדע.

מאיר שטרית: אני רוצה להזכיר שהוקמה בוועדת הכלכלה שדולה להיי טק.

מאיר שטרית: ועדת הכלכלה לא צריכה להתעסק בהיי טק.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו צריכים להיות עם היד על הדופק בנוגע להיי טק.

דניאל הרשקוביץ: אין ספק שאחת הדרכים להתמודד עם המשבר הכלכלי העולמי בכלל ושוק ההיי טק בפרט זה זיהוי שווקים חדשים.

דניאל הרשקוביץ: זיהוי שווקים חדשים אני מדבר גם גיאוגרפית וגם תוכנית.

דניאל הרשקוביץ: דהיינו מבחינת התכנים שבהם אנחנו עוסקים.

דניאל הרשקוביץ: וזהו אחד הדברים העיקריים של משרד המדע והטכנולוגיה.

דניאל הרשקוביץ: בנושא זיהוי שווקים חדשים גיאוגרפים אנחנו משתדלים להרחיב את קשרי שיתוף הפעולה של מדינת ישראל עם מדינות נוספות.

דניאל הרשקוביץ: אמנם אנחנו עושים את זה ברמה הממשלתית, הסכמים בין מדינות, הסכמי מסגרת שאחר כך אנשים בשטח יוצקים תכנים לתוך ההסכמים האלה.

דניאל הרשקוביץ: אבל הסכמי המסגרת הם חשובים מאוד ואני יודע שכולם ערים למשלחת הנשיאותית שהיתה בשבוע שעבר לאזרבייג'אן.

דניאל הרשקוביץ: היתה שם חשיפה מעניינת.

דניאל הרשקוביץ: נחתמו כמה עסקאות ספציפיות בעיקר בתחום ההיי טק של חלק מאנשי התעשייה שהתלוו למשלחת.

דניאל הרשקוביץ: אפילו לנו הייתה טובת הנאה כי בפגישה שהיתה לי עם נציגות משרד המדע שם שנועדה לעסוק דווקא בשאלות אחרות אז התעוררו בעיות שיש להם נגיעה לאינטרנט ולמקורות מידע וכולי וכולי.

דניאל הרשקוביץ: וכבר ניצלנו את ההזדמנות כדי להעביר את זה לכמה אנשים שהיו במשלחת ונראה שזה לא רק שוק מתעורר, זה שוק חדש.

דניאל הרשקוביץ: אני באמת צופה עתיד רב לקשרים שלנו עם המדינות האלה.

דניאל הרשקוביץ: תחום נוסף שהוא באמת בתחום אחריותו של משרד המדע והטכנולוגיה זה התחום של החלל.

דניאל הרשקוביץ: סוכנות החלל הישראלית שהיא בעיקרה עוסקת בפן האזרחי של מה שקורה בחלל.

דניאל הרשקוביץ: מטבע הדברים הגבולות בין הפן האזרחי לפן הביטחוני הם מטשטשים.

דניאל הרשקוביץ: לכן אנחנו עומדים בקשר הדוק עם משרד הביטחון.

דניאל הרשקוביץ: בכל אופן סוכנות החלל הישראלית ומשרד המדע זה בעצם הכתובת ליצירת קשר בתחומים האלה והדברים נעשים ברמה לאומית והן ברמה מדינתית.

דניאל הרשקוביץ: לא ברמה פרטית.

דניאל הרשקוביץ: אין חברות פרטיות שמשגרות לוויינים אלא מדינות שמשגרות לוויינים.

דניאל הרשקוביץ: כאן יש ממש כמה פריצות דרך עם עתיד מאוד מבטיח.

דניאל הרשקוביץ: פה אנחנו יודעים כבר מזמן שהפוטנציאל לישראל הוא גבוה מאוד, פוטנציאל גבוה שהוא לא ממוצה.

דניאל הרשקוביץ: יש רק 7 מדינות היום בעולם שמוכרות בתחום החלל.

דניאל הרשקוביץ: כשאני מדבר על תחום החלל אני מכסה את כל הספקטרום מהשיגור, בכל הדברים האלה יש לנו יכולות מלאות, מהשיגור, יצור לוויינים ועיבוד המידע שמתקבל.

דניאל הרשקוביץ: יש רק 7 מדינות שמוכרות בתחום הזה.

דניאל הרשקוביץ: היקף המכירות בעולם היום הוא מעל 250 מיליארד דולר בשנה וזה עולה.

דניאל הרשקוביץ: ואגב השוק האזרחי תופס יותר ויותר מקום.

דניאל הרשקוביץ: ואם זה רק שבע מדינות הרי ברור שהפוטנציאל שלנו הוא גדול מאוד.

דניאל הרשקוביץ: המיצוי שלנו הוא ממש כמעט אפסי ואנחנו היום עוסקים ביצירת קשרים.

דניאל הרשקוביץ: אז אנחנו חתמנו בשלושה שבועות האחרונים כאשר יושב ראש הוועדה ואני חתמנו הסכם מאוד חשוב עם איטליה.

דניאל הרשקוביץ: בשבוע שעבר חתמנו הסכם מאוד חשוב עם קזחסטן.

דניאל הרשקוביץ: הדבר הזה משפיע על המון תעשיות בארץ.

דניאל הרשקוביץ: זה משפיע על התעשייה האווירית וגם על תעשיות אחרות בתחום האלקטרוניקה, אופטיקה, אלקטרו אופטיקה וכולי.

דניאל הרשקוביץ: לכן גם פה אנחנו צופים רבות.

דניאל הרשקוביץ: בנוסף לכך אנחנו משתדלים לדחוף תחומים נוספים שבהם יש לנו יתרון יחסי, תחומים שונים במדעי החיים שגם הם עתירי היי טק.

דניאל הרשקוביץ: אז הנה נראה שבמקביל למשבר יש זיהוי של שווקים חדשים, שווקים מתעוררים, ומתוך היכרות אמנם קלושה עם ענף ההיי טק בישראל אחד הדברים שמאפיין אותו שהוא בדרך כלל מאוד זריז ויודע להגיב לאתגרים חדשים.

דניאל הרשקוביץ: אני מקווה שמעבר הדברים האלה יעזרו לכם, למדינה ולענף ההיי טק לעלות ולתפוס שוב , אין ספק שזה התחום היחידי שיש לנו בו משאב אדיר.

מאיר שטרית: תודה רבה לשר.

מאיר שטרית: רק שאלה אחת לברר, האם ניתן בתקופה זו שיש משבר היי טק לבקש או לגרום לכך שהמדענים הראשיים במשרדי הממשלה, באקדמיה, גם המשרד למסחר ותעשייה יכוונו השנה בגלל המשבר בענף ההיי טק יותר מענקי מחקר ואפשרות לפעול בהקמה של סטרט אפים.

מאיר שטרית: בתקופה של משבר אולי זו הזדמנות דווקא לעודד פתיחה של חברות חדשות וסטרט אפים חדשים.

מאיר שטרית: יש המון רעב בדור הצעיר לתחום ההיי טק.

מאיר שטרית: קרנות הון סיכון אני אומר בצער ואני מתכוון לקיים דיון בוועדה הזאת על קרנות הון סיכון שנהנות בארץ מתנאי מיסוי מאוד נוחים ואני אומר בצער רב שהם משקיעים בדברים רק בתחומים שהם רואים עוד שנתיים פירות ולא מעבר לזה.

מאיר שטרית: דבר שהוא לדעתי בעייתי כי אם אנחנו רוצים בעיקר בארץ אי אפשר להתמקד רק בדבר שאתה רואה תוצאה.

מאיר שטרית: קרן הון סיכון אמורה להיות השקעה שחלק ממנה מצליח, חלק לא מצליח.

מאיר שטרית: אבל אם הולכים רק על הצלחות אז הקרן תיקרא קרן הון בלי סיכון.

מאיר שטרית: בעניין הזה אני חושב שצריך לטפל בצורה יותר יסודית גם מהצד הכלכלי וגם מההיבט כיצד פועלות קרנות הון סיכון.

מאיר שטרית: זה נושא מאוד מעניין שאם נכנסים לתוכו ובודקים כמה קרנות הון סיכון ההיקף שלהם שהוא גדול מאוד ההתמקדות שלהן רק בנושאים שהם בעלי יישום מיידי בעיניי היא פגיעה בעיקרון והרעיון המרכזי שזו תהיה קרן הון סיכון.

מאיר שטרית: שיש בזה סיכון מסוים.

מאיר שטרית: אחרת למה לקרוא לזה סיכון.

מאיר שטרית: רציתי לדעת אם אפשר לכוון היום באחוזים יותר גבוהים מענקים של מחקר ומענקים של ידע אנושי לטובת העניין.

דניאל הרשקוביץ: כן באמת הערה חשובה מאוד.

דניאל הרשקוביץ: בעצם מה שעומד בבסיסה של ההערה חשיבות התיאום בין הגופים השונים, בין המדענים הראשיים.

דניאל הרשקוביץ: זה באמת שייך למדיניות.

דניאל הרשקוביץ: ראשית יש כמובן פורום המדענים הראשיים.

דניאל הרשקוביץ: לא בכל המשרדים יש מדענים ראשיים.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו מודים לך שאתה נתת דחיפה שאתה נתת לאותם משרדים בפנייתך למנות בהקדם.

דניאל הרשקוביץ: פורום המדענים הראשיים שאני בעצם עומד בראשותו התכנס כבר שבוע כאשר באמת אחד הדברים שדיברנו עליו על הצורך בהגברת התיאום, ולא רק זה.

דניאל הרשקוביץ: יש לנו כמה רעיונות כיצד להגדיל את התקציבים בצורה משמעותית.

דניאל הרשקוביץ: אני בכוונה לא רוצה להיכנס לפרטים כיוון שאין הצלחה אלא בדבר הסמוי מן העין.

דניאל הרשקוביץ: איך אתה מגדיל את התקציב מבלי להוסיף כסף לעוגה?

דניאל הרשקוביץ: בכל אופן אנחנו בתיאום במישור הזה שהוא מזכיר גם את היוזמה שלך בישיבה הראשונה של הוועדה בתור ועד של ראשי רשויות ואני מקווה לכנס אותם בקרוב.

דניאל הרשקוביץ: כמובן הם אמורים להגביר את התיאום ולקבוע מדיניות אחידה.

דניאל הרשקוביץ: אז התשובה היא בהחלט כן וזה הזמן.

שלמה וקס: בוקר טוב, אני מבקש ברשותכם לתת סקירה קצרה על המתרחש בעולם בהשוואה לישראל.

ברוך גינדי: בין 80% ל-85% מחקר העולמי בתחום ואולי משהו מיוחד שאנחנו חייבים להיות אובייקטיבים.

ברוך גינדי: במיתון הקודם גם נקראנו לכאן, זה היה באותה ועדה.

ברוך גינדי: עכשיו לקחנו סקאלה יחסית המיתון הקודם והמיתון של עכשיו לפני שאני אפרט את הפרטים אני רוצה להזכיר דבר אחד.

ברוך גינדי: מדברים כאן על דברים כאילו של ההשבחה של דברים אבל המערכת היא במצב הרבה יותר גרוע.

ברוך גינדי: לכן אנחנו לא נוגעים בעיקר.

ברוך גינדי: מדברים איך אפשר לעשות אייטם כזה או אחר.

ברוך גינדי: השוואת מיתון 2001-2002 מול המיתון של היום.

ברוך גינדי: הקרנות שאז חגגו זה באמת היה המנוע העיקרי.

ברוך גינדי: היה להם החזר אדיר.

ברוך גינדי: היה להם החזר כמעט כמו לאמריקאים.

ברוך גינדי: מצד שני היום אנחנו בשמינית החזר.

ברוך גינדי: כל משקיע רציונלי יחשוב פעמיים לפני שהוא משקיע.

ברוך גינדי: אז אנחנו קודם כל בבעיה בסיסית אחת והקרנות ליבי ליבי להם הן בבעיה רצינית מאוד פלוס כספי המשך והוצאה של כל אגורה על ההשקעה.

ברוך גינדי: תעשיות הדגל של ישראל ירדו בעולם ב-30%.

ברוך גינדי: במיתון הקודם עלייה של אחוז אחד בתעסוקה בהיי טק יצרה צמיחה ב-8%.

ברוך גינדי: בעיה נוספת, לפני המיתון נדדו או נדחו 6000 עד 7000 משרות שהלכו להודו סין.

ברוך גינדי: הפיטורים שאחרי המיתון הביאו עוד 8000 מפוטרים מההיי טק ברמה של המהנדסים.

ברוך גינדי: עוד 8000 בוגרי השכלה גבוהה של 2008 רובם לא נקלטו.

ברוך גינדי: 23 אלף אלה שיכלו לייצר ולא מייצרים זה מגיע ל-70 אלף משרות.

ברוך גינדי: גודל המכה צריך להיראות עכשיו ואנחנו באמצע הדרך.

ברוך גינדי: זה מתגלגל הלאה.

ברוך גינדי: כאן הבעיה העיקרית והאנושית.

ברוך גינדי: עכשיו איך קרה שהלחץ לא ניכר?

ברוך גינדי: נראה שדי סביר שעוברים את הסערה איכשהו.

ברוך גינדי: הייצור נמשך איזשהו זמן למלאי אבל אין ביקוש.

ברוך גינדי: וזה יש לזה סוף הרי.

ברוך גינדי: פרויקטים מתמשכים המשיכו לכן אותם אנשים עבדו.

ברוך גינדי: חברות של אינטגרטורים ובתי תוכנה עד שנגמר הפרויקט הבן אדם נמצא בפנים.

ברוך גינדי: משרות זמינות היו לחלק ממפוטרי ההיי טק.

ברוך גינדי: חלק נקלטו בתחילת שנה.

ברוך גינדי: היתה עדנה זמנית לדולר אז גם כן זה שיפר את התחלואים שהיו מקודם.

ברוך גינדי: זמנית.

ברוך גינדי: לא החלה מצוקה קיומית מאחר שרוב המפוטרים עדיין בתקופה של הסתגלות, פיצויים, דמי אבטלה וכל הדברים האלה.

ברוך גינדי: וכסף זמין נצרך מהרזרבות של החברות, גם מהרזרבות של הקרנות.

ברוך גינדי: זה אנחנו מגיעים לתחתית וכאן הצד של החירום שאנחנו נמצאים בו.

ברוך גינדי: המצב במחצית השנייה איפה שאנחנו נמצאים היום, התחדשות של הקרנות קטנה או אפסית.

ברוך גינדי: יש כמה הצלחות בודדות.

ברוך גינדי: גם כן רק על חלק מהכסף.

ברוך גינדי: לקוחות בחו"ל במיוחד וגם בארץ פותחים הסכמים ומורידים תעריפים.

ברוך גינדי: אז גם מה שלכאורה נראה רץ כיווצו אותנו.

ברוך גינדי: אי פתיחה של פרויקטים חדשים.

ברוך גינדי: זאת אומרת נראה לכאורה שהיו דברים, הם נגמרים.

ברוך גינדי: אין משהו חדש שיחליף.

ברוך גינדי: הצנרת מתרוקנת.

מאיר שטרית: איפה זה היה בעבר?

ברוך גינדי: בעבר זה האנג'לס, חלק מהקרנות גם השקיעו בהתחלות.

ברוך גינדי: אם כי יש גם קרנות שמשקיעות היום.

ברוך גינדי: אבל כמותית זה ירד בערך לחצי.

ברוך גינדי: עכשיו ה-multi national הם 3 מיליארד דולר.

ברוך גינדי: אינטל, מוטורלה, איי.

ברוך גינדי: בי.

ברוך גינדי: אם, אס.

ברוך גינדי: איי, פי.

ברוך גינדי: וכל אלו.

ברוך גינדי: כל החברות האלה עדיין בארץ.

ברוך גינדי: הקטינו משימות, הקטינו היקפים, לא נפתחו חדשים, אז לכאורה נראה שהכול בסדר אבל הכול מתכווץ ויותר קטן.

ברוך גינדי: אז תחשבו שלפני שנתיים הם ירדו מ-2.2 מיליארד דולר ל-1.3 מיליארד דולר.

ברוך גינדי: זה כמעט לחצי.

ברוך גינדי: לכאורה הכול בסדר.

ברוך גינדי: נדידה של פיתוח מישראל להודו, סין ומזרח אירופה.

ברוך גינדי: נדידה שזה בערך 7000 משרות.

ברוך גינדי: ביטוח, תחזוקה חלק.

ברוך גינדי: ואל תשכחו שכאן יש לא רק יציאה של משרות מכאן אלא דברים שנשקלו להיפתח כאן בוטלו ולא נפתחו.

ברוך גינדי: אני סופר כאן את כל אלה.

ברוך גינדי: זה מספר מפחיד כי זה 10% מכוח ההנדסה.

ברוך גינדי: ירידת מחירים סופיים למוצרי ההיי טק.

ברוך גינדי: זאת אומרת גם מה שרץ ירד.

ברוך גינדי: יש תופעה נוספת שזה מודל שבנינו כאן

ברוך גינדי: בארץ שיש איחור בכניסה להיי טק שני רבעונים בערך אבל גם איחור ביציאה.

ברוך גינדי: עכשיו ההיי טק בדרך כלל הצמיחה שלו היתה ברוב השנים פי שניים מהג'י.

ברוך גינדי: די.פי.

ברוך גינדי: הוא צמח הרבה יותר מהר לכן היה בזה אטרקציה גדולה.

ברוך גינדי: אבל גם כשהוא חוטף הוא חוטף באותה צורה.

ברוך גינדי: עכשיו כאן איפה נכנסת הממשלה?

ברוך גינדי: וזה מחקר שלנו על ממשלות בעולם.

ברוך גינדי: לא אכנס לכל הפרטים אבל אם תראו בצד שמאל שירותים.

ברוך גינדי: את רוב הדברים בעולם הממשלות בעולם צריכות לשירותים.

ברוך גינדי: זאת אומרת 70% מהבזבוז שלהם הולך החוצה.

ברוך גינדי: עכשיו כאן יש לממשלה יכולת עצומה לעזור לענף הזה.

שלמה וקס: אדוני היושב ראש למשל להוציא פרויקטים שתקועים בצנרת החוצה ולתת אותם לחברות שמחכות.

מאיר שטרית: אני חושב שהממשלה עושה את כל הפרויקטים באמצעות חברות פרטיות.

שלמה וקס: כן.

שלמה וקס: אבל היא מעכבת.

שלמה וקס: יש פרויקטים בצנרת של 2 מיליארד שקל.

שלמה וקס: יש חלקים גדולים שעוברים ולא יצאו לביצוע.

מאיר שטרית: ולא הצליח בשלב ראשון?

שלמה וקס: לא.

שלמה וקס: אני לא יודע מה הצליח ומה לא הצליח.

ברוך גינדי: יש גם פרויקטים של מערכת הביטחון שאין להם מימון והם מחכים למעורבות פנימית.

ברוך גינדי: הממשל האמריקאי למרות המשבר שייתכן עוד לפנינו גדל בסביבות 4% לשנה.

ברוך גינדי: הכריז שעד 2013 יגדל ב-4% לשנה.

ברוך גינדי: הם הכניסו את האינפוזיה למשק דרך המכפילים שלה כבר עושה את שלה.

ברוך גינדי: זו דוגמה מה ממשלות עשו.

ברוך גינדי: עכשיו הדוגמה הכי טובה והכי בולטת ממשלת סין הכניסה 1.2 טריליון דולר להבראה ועוד 600 ביליון דולר, אחד דרך הרשויות המקומיות, אחד דרך הממשלה המרכזית אבל העיקר שאנחנו רואים כאן שחצי אחוז מכוח העבודה שלהם הוא בהיי טק.

ברוך גינדי: עכשיו מה שהם עשו הם השקיעו 45% מהתוצר הלאומי להבראה.

ברוך גינדי: לכן הם לא סובלים מהמיתון לצורכי פנים.

ברוך גינדי: היצוא שלהם נפגע ולכן הסיטו את הכול לצורכי פנים והתצרוכת הפנימית מפצה על כל מה שקורה שם.

ברוך גינדי: מתוך זה אחוז גבוה מאוד הולך להיי טק.

ברוך גינדי: שם בערך 10%.

ברוך גינדי: הם לא נפגעו כמעט בכלל.

ברוך גינדי: נפגעו בקצת.

ברוך גינדי: ההיי טק הישראלי הוא 10% מכוח העבודה שלנו, אבל כמה הסטימולוס של ישראל היה.

ברוך גינדי: ארצות הברית משהו כמו 5%.

ברוך גינדי: יותר אפילו.

ברוך גינדי: סין את הסכום הזה.

ברוך גינדי: זה לא עומד בשום פרופורציה.

ברוך גינדי: הנה דוגמה למה ששאלת מה אפשר לעשות.

ברוך גינדי: אם ניקח מיליון דולר ונציע את זה ל-by operating transfer ל-5 שנים, 200 מיליון דולר לשנה, 70% הולך לעבודה כי זה עתיר עבודה.

ברוך גינדי: עבודה בשכר גבוה.

ברוך גינדי: לכן המס השנתי הוא 56 מיליון דולר על העבודה, מאה מיליון דולר רק ממיסים ועוד מהחברות, 108 מיליון דולר בשנה החזר למדינה.

ברוך גינדי: פרויקט לוקח כמה שנים.

ברוך גינדי: זאת אומרת בהגדרה כמעט כל הכסף חוזר חזרה.

ברוך גינדי: זאת אומרת אין כאן בכלל שאלה של סיכון או כסף שהולך לשוטף.

ברוך גינדי: וזה כאן אולי הדבר אין סיכון גדול למדינה.

מאיר שטרית: אתם מסוגלים היום להצביע ולהגיד פרויקט א' ב' ג' ד' שייצר משימות עבודה.

ברוך גינדי: אפשר כן, במפורש.

ברוך גינדי: זה קל.

מאיר שטרית: אפשר לקבל רשימה כזאת?

ברוך גינדי: זה קל יחסית.

ברוך גינדי: כן.

מאיר שטרית: אני אעלה את זה גם בממשלה גם מול האוצר הרי שמעתי שהממשלה מקציבה עכשיו מיליארד שקל כדי לתמוך בעסקים.

מאיר שטרית: בואו נמקד את זה.

מאיר שטרית: אני מוכרח להגיד כמי שמכיר את הממשלה הרבה שנים.

מאיר שטרית: זה במידה רבה לצערי, אני אומר בצער, זה הרבה פעמים תפוס כפי יכולתך.

מאיר שטרית: שמקימים איזה דבר או קרן רוצים לתמוך אז מי שמוכן יותר ויש לו דברים להציג על השולחן והוא יכול להגיד פה אני יוצר מקומות עבודה ואני צריך תשובה קונקרטית, הסיכוי שלו לקבל כסף הוא יותר גדול.

מאיר שטרית: כך זה עובד.

מאיר שטרית: אז אני אשמח לקבל רשימה כזאת.

מאיר שטרית: אני מבטיח אם אני אקבל רשימה כזאת אני אדאג לפגישה עם שר האוצר על ושר האוצר תת וננסה באמת לקדם את הנושא הזה ולראות אם אפשר להגיע לדבר כזה.

מאיר שטרית: אני גם אביא את זה בכנסת לדיון במליאה וננסה לקדם את הנושא הזה.

מאיר שטרית: אני חושב שצריך לדחוף את הנושא הזה.

מאיר שטרית: נראה לי לא הגיוני שאם אפשר לייצר מקומות עבודה בארץ בתקופה שאנשים מאבדים מקומות עבודה והולכים לחו"ל, זה מה שמדאיג אותי הכי הרבה.

מאיר שטרית: כי בחו"ל אם יש מקומות עבודה האנשים האלה יכולים להיקלט.

מאיר שטרית: יש רעב לאנשי היי טק טובים בעולם ומקומות שמפתחים ומשקיעים היו כסף יכולים לקחת את החבר'ה שלנו החוצה.

מאיר שטרית: אז אם רוצים לשמור את אלה שקיימים צריך לעזור לעבור את תקופת המשבר.

מאיר שטרית: זה המחיר הזול ביותר שהמדינה יכולה לשלם על התעשייה כדי לעבור את תקופת המשבר.

מאיר שטרית: כי ברגע שנעבור את תקופת המשבר ותהיה פריחה יהיה ביקוש חוזר לאנשי היי טק בשמיים כמו שהיינו בסרט פעם.

אברהם מיכאלי: הטענה הזאת עולה גם עם יושב ראש התאחדות התעשיינים שהוא טוען שהוא מגיש רשימה של עסקים שמבטיחים להחזיר פי 5 אבל לא משתפים איתם פעולה אפילו שאישרו את זה בתקציב האוצר זה לא ממומש בפועל.

מאיר שטרית: לתעשיות אישרו 930 מיליון שקל למדען הראשי.

שלמה וקס: זה לא מדויק.

ברוך גינדי: עם כל הדברים שבאמת הם קשים החברה שלנו עושה דירוג עולמי, ישראל דורגה יחד עם אירלנד, קנדה.

ברוך גינדי: אירלנד לא אטרקטיבית מהבחינה שהיא יקרה.

ברוך גינדי: הנה דוגמה.

ברוך גינדי: הם בצרה גדולה מאוד הרבה יותר מאיתנו אבל אנחנו עדיין מדורגים גבוה.

ברוך גינדי: זה מתכרסם.

ברוך גינדי: היתרון הזה אסור להפסיד אותו.

ברוך גינדי: זה מעכשיו הדירוג הזה.

ברוך גינדי: אנחנו עדיין נראים בעיני העולם טוב.

ברוך גינדי: אולי משהו שהוא קצת אופטימי אבל גם שמראה על הדחיפות זה החיזוי שלנו על פי הבנקים בהתחשב בבנק העולמי היציאה מהמיתונים ואנחנו בישראל בפיגור של רבעון אחרי היתר אם לא יותר, איך הוצאו ענפים שונים מתוך ההיי טק.

ברוך גינדי: זאת אומרת הצד הירוק הוא כבר מצב הבראה.

ברוך גינדי: הנקודות האחרות אומרות איפה שיא הצלילה והצהובות אומרות איפה אנחנו מתיישרים.

ברוך גינדי: כשאנחנו מתיישרים אנחנו עדיין במצוקה כי נשארים עם המינוס, הוא רק לא גדל.

ברוך גינדי: זאת אומרת אנחנו צריכים עכשיו למצוא פתרון להיי טק עד לאותו מקום שבו רואים את הנקודות הירוקות.

ברוך גינדי: וזה אומר עד 2011.

ברוך גינדי: כלומר הגישור עכשיו צריך להיות לשנתיים.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: שלמה אתה רוצה להוסיף עוד משהו?

שלמה וקס: בוודאי.

שלמה וקס: אני לא אחזור על הנתונים שאתה אמרת.

שלמה וקס: פשוט זה צריך להדאיג בראש ובראשונה את האוצר כי זה הגירעון התקציבי ילך ויגדל אם החוב בתקציב בהכנסות.

שלמה וקס: בתעשייה שלנו רוב ההשקעות בתחום הזה נעשו על ידי בנקאים.

שלמה וקס: ההשקעות האלו ירדו בהיקף ניכר לאור המשבר.

שלמה וקס: צריך לזכור שלחברות ההיי טק אין נכסים ממשיים.

שלמה וקס: איך אמר מי שאמר הנכס של ההיי טק בלילה הוא הולך הביתה לישון.

שלמה וקס: הוא איננו, הוא עוזב את המפעל.

שלמה וקס: זה הנכס האמיתי.

שלמה וקס: חלק גדול מהמכירות של מדינת ישראל הם לשווקים מתעוררים.

שלמה וקס: 50% מההוצאות זה עבור שכר.

שלמה וקס: אולי יותר.

שלמה וקס: כוח אדם צריך להיות מקצועי, מיומן ותקופת ההכשרה שלו היא ארוכה.

שלמה וקס: צריך לזכור שכל דולר שהמדינה משקיעה בהיי טק היא מקבלת בחזרה 6 דולר.

שלמה וקס: יש כאן מדען ראשי לשעבר אחד מהראשונים הוא הקים את קרן יוזמה.

שלמה וקס: התשואה הכוללת למשק היא בערך בין חמש לשש.

שלמה וקס: כל השקעה ממשלתית יוצרת חוב חדש.

שלמה וקס: אני בכוונה פתחתי בזה כי זרקו פה איזה מספר 930.

שלמה וקס: אחרי כל התוספות בתקציב 2009 היה מיליארד 478 מיליון שקל לעומת מיליארד וחצי ב-2008.

שלמה וקס: אם לא יהיו קיצוצים רוחביים נוספים וכל הסיפורים וכולנו היינו בבית הספר הזה אז 2010 הוא ירד למיליארד 437 מיליון.

שלמה וקס: אם אנחנו הולכים למשבר שהוא משבר אחר לחלוטין בשנות האלפיים מדינת ישראל העמידה 1.8 מיליארד שקל.

שלמה וקס: אז יופי הורידו בתקציב המקורי של 2009 שהוגש ולא אושר ועמד על 1.1 משהו אז הוסיפו.

שלמה וקס: מה הוסיפו?

שלמה וקס: הורידו כדי להכניס.

שלמה וקס: זה במקביל קורה כאשר קרנות ההון סיכון כבר עשו את זה.

מאיר שטרית: אם מותר לי רק שאלה לסגנית המדען הראשי.

מאיר שטרית: כל עוד תקציב המדינה לא אושר למישהו כל תקציב המענקים בכלל לא מחולק.

לידיה לזנס: קיבלנו אישור מיוחד.

שלמה וקס: אנחנו לפחות דבר אחד השגנו שתקציב המדע הוכרע ועבד כרגיל.

שלמה וקס: אנחנו טוענים שתקציב המדען צריך לעמוד לפחות על 2 מיליארד שקל.

שלמה וקס: עכשיו ההשתתפות צריכה להיות 50% ולא משנה אם זה מרכז או פריפריה.

שלמה וקס: אני מבין שהנקודה הזאת ירדה מהפרק.

שלמה וקס: אבל עדיין יש העדפות לפריפריה.

שלמה וקס: צריך לזכור שהיי טק הוא במרכז.

מאיר שטרית: אפשר לעשות בפריפריה.

שלמה וקס: אי אפשר להעביר את ההיי טק.

מאיר שטרית: אפשר.

מאיר שטרית: אני אומר לך אפשר.

מאיר שטרית: למשל מעבר של צה"ל לנגב הוא הזדמנות בלתי חוזרת לדעתי להעביר קבוצה גדולה מאוד של אנשים שעוסקים בהיי טק ועם עתיד של היי טק לנגב.

שלמה וקס: האמן לי אדוני היושב ראש אני מכיר קצת את ההיי טק בצבא.

שלמה וקס: עד שזה יתרחש עוד יעברו הרבה מים אפילו בירדן, אחרי ששאבו ממנו את המים למוביל.

שלמה וקס: זה תהליך ארוך ועדיין היום הוא במרכז וצריך להילחם באבטלה.

שלמה וקס: מדינת ישראל צריכה להילחם באבטלה ובבריחת המוחות ממדינת ישראל ואם לא נשכיל לעשות את זה אז נחזור לימי הטקסטיל והתפוזים.

שלמה וקס: עכשיו שער הדולר מתחיל, עוד הפעם, ואנחנו צריכים גם להסתכל מה קורה, אנחנו כולנו מתלה

שלמה וקס: בים שפתאום בבורסה יש חצי מיליארד דולר של משקיעים זרים.

שלמה וקס: כולם מוחאים כפיים.

שלמה וקס: השאלה כמה זמן חצי מיליארד הדולר הזה יושב כאן במדינת ישראל ולפני שהוא יוצא.

מאיר שטרית: מה אתה מציע שלמה?

מאיר שטרית: מה אתה מציע?

שלמה וקס: מה אני מציע לעשות לגבי הטרנסאקציות האלו?

מאיר שטרית: לא.

מאיר שטרית: בכלל.

מאיר שטרית: לגבי המצב מה אתה מציע לעשות?

שלמה וקס: עכשיו אני בא ומדבר.

שלמה וקס: קודם כל יצאו כמה תוכניות.

שלמה וקס: אבל כמו שהמדינה העמידה קרנות אשראי לחברות האלה ולתעשייה בכלל הבירוקרטיה הורגת אותנו.

שלמה וקס: התהליכים, ואני יודע שהחשב הכללי ואחרים פועלים כדי לשנות את זה, כדי לשפר.

שלמה וקס: אני לא יודע כמה יצליחו.

שלמה וקס: אבל אני אביא לך דוגמה.

שלמה וקס: אני אמרתי אנחנו משווקים למדינות שלא בהכרח הן ארצות הברית.

שלמה וקס: אז העמידו ביטוחי אשראי 4 מיליארד שקל.

שלמה וקס: ערבויות מדינה.

שלמה וקס: אף אחד לא הלך ופתר את הבעיה שיש גם לבססך וגם לכלל אשראי לתת להם ערבות ראשונית.

שלמה וקס: ביטוח ראשוני.

שלמה וקס: כי החברות ביטוח משנה קובעות נגיד מדינה איקס היא מדינה בסיכון אז היא לא נותנת.

שלמה וקס: אז מה הועילו חכמים בתקנתם לתת 4 מיליארד שקל?

שלמה וקס: אנחנו מדברים על חוק עידוד השקעות בהון.

שלמה וקס: אז העמידו 900 מיליון שקל בתקציב דו שנתי.

שלמה וקס: בוא נבחן את ההיי טק מקבל את זה.

שלמה וקס: ההיי טק לא מסוגל לקבל את זה כי זה למכונות ולמבנים.

שלמה וקס: לנכסים קפיטליים.

שלמה וקס: צריך לשנות את החוק.

שלמה וקס: מפעלים מכונות ומבנים.

שלמה וקס: לכן אנחנו אומרים שהכנסת תיזום חוק ותתקן את החוק שזה יהיה גם להון אנושי.

שלמה וקס: כשאני משקיע, כשאני מקים מפעל אני בסך הכול שוכר שטח, שם כמה פי.סי, ומתחיל לעבוד.

מאיר שטרית: מעניין אותי הסוגיה הזאת של ויכוח שנמשך הרבה שנים של עניין ההשקעות.

מאיר שטרית: אני אומר בצער שהרבה מאוד מהכסף הזה הלך לאיבוד בגלל חוסר יכולתה של המדינה לפקח על מה שמתרחש היום ולכן פתחנו ב-2003-2004 מסלול אחר, מסלול של המס, של 10% משיכת תשלום מס 10% באזורי פיתוח ונדמה לי 15% באזור המרכז.

מאיר שטרית: אני זוכר.

מאיר שטרית: אני הייתי בגישה מאוד קיצונית בזה שאמרה שצריכים לתת אל כל המענקים לעידוד השקעות הון לעשות רק מסלול מס, כשאתה אומר רק אחד מהשניים, אין בירוקרטיה אז זה ניתן אוטומטית בלי אישורים של שום מרכז השקעות ושום פוליטיקה ושום מאכערים.

מאיר שטרית: אתה מכיר את הסיפור כמוני, אולי יותר טוב ממני.

מאיר שטרית: כל המאכערים שמסתובבים ומסדרים אחד לשני אישור ומוכרים את האישורים אחד לשני.

מאיר שטרית: זה בלגן אחד גדול שאני מאוד לא אוהב אותו.

מאיר שטרית: הצעתי ללכת למסלול, לצערי שר האוצר לא הסכים ללכת עד הסוף איתי, אני הצעתי ללכת למסלול שאומר כל יזם לא משנה איפה הוא מקים תעשייה מקבל מסלול של עידוד ענק באמצעות המס אוטומטית.

מאיר שטרית: הוא לא צריך אישור מאף פקיד.

מאיר שטרית: כלום.

מאיר שטרית: מקים מפעל, אוטמטית זכאי להטבות מס.

מאיר שטרית: עכשיו אחת מהשניים, אם מפעל מרוויח זה דבר נהדר.

מאיר שטרית: אם הוא מרוויח הוא יענה.

מאיר שטרית: מצידי פטור במס הכנסה הרי נותנים לעשר שנים, שיענה פטור ממס הכנסה לעשר שנים.

מאיר שטרית: אם הוא מפעל מפסיד אז אני לא רוצה אותו.

מאיר שטרית: הוא ממילא עושה לי בעיות.

מאיר שטרית: וצריך לשלם עליו פעם ופעמיים.

מאיר שטרית: מעניין אותי האם יש אפשרות לנצל את המסלול הזה, היום בגלל העובדה שאתה אומר מענקים אין ויש מענקים רק למכונות ולציוד, שראיתי שקנו במענקים האלה עמק שרה ודניהיל ועוד מפעלים שקיבלו עשרות מיליוני דולרים.

מאיר שטרית: אני שואל האם תעשיית ההיי טק מסוגלת לנצל את המסלול הזה של פטור ממס או של מס נמוך כדי ליצור תעשייה כזאת?

מאיר שטרית: אפרופו השקעות הון סיכון וכן הלאה.

מאיר שטרית: האם ניתן ליצור את החיבור הזה?

שלמה וקס: כדי להתחיל קו חדש ולקחת את הסיכונים וכל הדברים האלה צריך, יש את המסלול הזה.

שלמה וקס: אני עכשיו לצורך העניין אני הולך להעסיק מאה עובדים עם האיכויות האלו והאלו.

שלמה וקס: אני לא קונה מכונה שהיא בגרוטאות בשטח ומביא אותה.

שלמה וקס: אני לוקח מהנדס או אני לוקח איש מדעי המחשב, מכניס אותו, מתחיל להעסיק אותו.

שלמה וקס: עליו אני משלם מס.

שלמה וקס: זאת אומרת זה דברים מדידים בניגוד לדברים אחרים.

מאיר שטרית: בסדר.

מאיר שטרית: אני המדינה אני אומר אז מה?

מאיר שטרית: אתה מעסיק מאה אנשים שאתה מקבל מענק כדי להעסיק אותם.

שלמה וקס: לא.

שלמה וקס: אני לא מקבל מענק.

מאיר שטרית: והם לא מייצרים שום דבר.

שלמה וקס: אני מוכיח גם שאני מייצא ועל זה אני משלם גם מס.

שלמה וקס: אנחנו מאמינים, יש לנו תוכנית שאנחנו מעבדים אותה עכשיו לנצל עוד מקורות שהמדינה משלמת.

שלמה וקס: לקוחות שהמדינה משלמת.

שלמה וקס: הזכירו כאן, הזכיר ברוך שיש לנו בעיה לקלוט 8000 עובדים כל שנה.

שלמה וקס: אנחנו הצענו למשל במקום לשלם להם מענקי אבטלה וכל הדברים האלה לקחת את הזה ולעשות להם מסלול של שנה הכשרה שירכשו ניסיון, חניכה .

שלמה וקס: באותה מידה אפשר לקחת גם ולהעסיק אותם בתעשייה.

שלמה וקס: זה חלק מהתקציבים.

שלמה וקס: זה הסטה של תקציבים.

שלמה וקס: זה לא בהכרח תוספת תקציב.

שלמה וקס: נכון אני מכיר, הייתי בממשלה כפקיד ממשלתי והסטה מביטוח לאומי לכל מיני זה כי זה אבטלה אז זה ביטוח לאומי וזה ככה.

שלמה וקס: חבר'ה במדינה מסודרת אפשר לעשות את זה.

שלמה וקס: עכשיו הזכרתי את הפרויקטים הממשלתיים.

שלמה וקס: אני לא חושב שמדינת ישראל מסוגלת לעשות את מה שהסינים עשו ולהעביר את הכול לצריכה פרטית.

שלמה וקס: אין לנו את ההיקף הזה ואת היכולת להגדיל את הצריכה אפילו במיליארד דולר.

שלמה וקס: אנחנו מתוך התעשייה שלנו שזה 21 מיליארד בערך 2 מיליארד בארץ.

שלמה וקס: הרוב זה בצבא.

שלמה וקס: אין לנו יכולת.

שלמה וקס: אבל כן אנחנו יכולים להוציא והיה צריך להיות כאן דיון שנדחה בגלל העתירה שלי לבית המשפט, על אספקת שירותי המחשוב לממשלה.

שלמה וקס: אבל כן לפתוח פרויקטים נוספים שישנם ולקדם לשיפור השירות.

שלמה וקס: אז בואו נשפר.

שלמה וקס: וניתן את המיליארד וחצי שניים שיש בצנרת לזה.

שלמה וקס: אני אומר דבר אחד, אם אנחנו נצליח להגדיל, ולשמר לפחות, לא להגדיל, אחר כך לעבור לשלב צמיחה.

שלמה וקס: אז לא יהיו פערים כאלו בהכנסות המדינה.

שלמה וקס: לא נצליח לעשות את זה הפערים יגדלו, המוחות יברחו, ואנחנו נחזור לטקסטיל ולתפוזים.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: יוסי שובל ביקש להעיר.

יוסי שובל: ברוך הציג מצגת משכנעת.

יוסי שובל: יש שני דברים שרציתי להעיר.

יוסי שובל: אחד, צריך להפסיק להשוות את עצמנו להודו ולסין.

יוסי שובל: זה קל מאוד... ההיקפים הם כאלה פנטסטיים שזה חסר פשר.

יוסי שובל: יש מדינות קטנות יותר שהזכרת אותן כמו צ'כוסלובקיה, כמו גרמניה באזורים מסוימים, רוסיה, אירלנד למרות המצב הכלכלי.

יוסי שובל: זאת ההשוואה האמיתית.

יוסי שובל: שמה אנחנו נצליח או ניכשל.

יוסי שובל: סין תהיה תמיד גדולה יותר מישראל למרות מאמצי האוניברסיטאות והריבוי הטבעי.

יוסי שובל: הדבר השני הזכרת בחטף את ה-multi national אינטל ומוטורלה וכולי, אז רק למען הסדר הטוב זה נכון שהייצוא של אינטל שנה שעברה היה 1.3, מדובר עד סוף מאי זה 1.6 מיליארד דולר ייצוא של אינטל שזה השנה ועד סוף השנה 3.1 מיליארד דולר.

יוסי שובל: המפעל החדש פלוס הפיתוח בחיפה.

יוסי שובל: אלו דברים שהם כבר קורים עם המשבר ועם כל התקנות.

יוסי שובל: עוד איזה מילה אחת בקשר למה שאמר שלמה ואני מסכים איתו ביותר ממאה אחוז.

יוסי שובל: שניים שלושה דברים שלא הזכרנו וזה בידינו.

יוסי שובל: זה לא בידי הממשלה.

יוסי שובל: השכר במרכזי הפיתוח מתקרב בצעדי ענק לשכר של היקרות שבמדינות בעולם.

יוסי שובל: היתרון שלנו מול ארצות הברית הולך ונשחק.

יוסי שובל: גם לפני הדולר.

יוסי שובל: שער הדולר מאוד לא מועיל אבל גם לפני הדולר אנחנו מתקרבים ומתרוצצים בדבר הזה.

יוסי שובל: יש איזשהו דבר קטן שמטאטאים מתחת לשטיחים פה.

יוסי שובל: זאת חקיקה שמאיימת על ההיי טק.

יוסי שובל: חקיקה, מיני יוזמות חקיקה, למשל בעסקת החבילה האחרונה.

יוסי שובל: חקיקה שאומרת שזכות ההתאגדות וכולי שזה איום ענק על תעשיית ההיי טק בעיקר על ה mulit nationals.

יוסי שובל: תיקונים לחוק תיקון 24 של שלי יחימוביץ.

יוסי שובל: יש דברים, צריכים גם עליהם לחשוב.

יוסי שובל: האיום הנוסף עכשיו במפת אזורי הפיתוח שאם תעבור לבאר שבע אז זה יהיה כך ואם תישאר במקום אחר זה יהיה אחרת.

יוסי שובל: גם ל-7000 מהנדסים בחיפה למשל, אומרים לנו שאם נעביר אותם לתפן אז הם בסדר.

יוסי שובל: אם נשאיר אותם בחיפה, פעם אמרו שצריך לתמוך בחיפה.

יוסי שובל: חיפה היתה באיום של טילים בזמנו.

יוסי שובל: חיפה זה פסה.

יוסי שובל: זה לא מרכז הארץ חיפה.

יוסי שובל: עכשיו עם כביש 6 וכל ההתפתחות התחבורתית אני חושב שאנחנו קצת אנכרוניסטים בדיבורי פריפריה מרכז.

לידיה לזנס: מצגת שנעשתה, עבודה שנעשתה במסגרת פורום קיסריה.

לידיה לזנס: פורום קיסריה התייחס בפאנל שלם בנושא צמיחה של תעשיית ההיי טק.

לידיה לזנס: מה שמעניין בעבודה הזאת מעיבוד נתונים והניתוח שלהם וההשוואה הבינלאומית מצאנו שתעשיית ההיי טק נמצאת במשבר מתמשך מאז משבר הדוט.

לידיה לזנס: קום.

לידיה לזנס: המשבר של היום הוא רק עוד משבר נוסף אבל מנתונים נוספים שאני לפחות בדקתי באתר של מדינות ה-OACD מצאתי שהצמיחה בתחום ה-ICT במדינת ישראל נמצאת בסטגנציה מאז שנת 2000 ועד היום.

לידיה לזנס: מסתבר שמשבר הדוט.

לידיה לזנס: קום, הצמיחה בתעשייה הזאת תעשיית ה-ICT שהביאה לצמיחה משום ש-450% ירדה בשנת 2000 עד 2003 ל-25% ועלתה ב-25% בשנת 2004 ועד שנת 2007.

לידיה לזנס: ואם להשוות את זה למדינות מפותחות נוספות בהשוואה בינלאומית בגודל של מדינת ישראל אנחנו מוצאים שפינלנד עלתה ב-85%, ארצות הברית שאמנם הוא משק גדול אבל הוא הסמן הימני של מדינת ישראל בכל מה שכרוך בהיי טק בתחרות עלה ב-60%.

לידיה לזנס: המשמעות של הדברים האלה יש עוד משקים נוספים שעלו למעלה ממאה אחוז ויותר.

לידיה לזנס: מה שזה אומר שלמעשה תעשיית ה-ICT הירידה שלה היא לא נובעת ממה שקורה במשקים בעולם.

לידיה לזנס: הסיבות הן סיבות פנימיות.

לידיה לזנס: פורום קיסריה מתייחס אליהם.

לידיה לזנס: הוא מתייחס לכל הנושא של המימון הממשלתי שירד בשנת 92 מרמה של 26% לארבעה וחצי אחוז כאשר מדינות העולם האחרות כאסטרטגיה לאומית לקחו החלטה להכפיל ולשלש את המימון הממשלתי.

לידיה לזנס: הצמיחה במדינת ישראל היא בכל מדינות העולם.

לידיה לזנס: הנקודה הזאת היא מאוד מדידה ואם נשלב בזה מה שקורה היום באקדמיה אז המשבר הוא בהחלט חריף.

לידיה לזנס: הפורום גם ממליץ על צעדים.

לידיה לזנס: מה ניתן לעשות.

לידיה לזנס: אני מאוד ממליצה לשמוע את הנושאים האלה.

לידיה לזנס: הם מאוד מעניינים.

לידיה לזנס: צריך לעשות מעשה כדי שלא נאבד את המומנטום.

לידיה לזנס: לעניין הביקושים בלשכת המדען הראשי שנת 2009 מטבע הדברים הביקושים גדלו בסדרי גודל.

לידיה לזנס: על שולחן המדען הראשי נכון להיום למעלה ממיליארד שקלים ביקושים שאין להם מענה.

לידיה לזנס: עד לאוקטובר אנחנו, על פי התחזיות שלנו מצפים לביקושים נוספים שיכנסו בהיקפים גדולים.

לידיה לזנס: זאת אומרת שאנחנו כבר היום שני מיליארד בקשות שאין להם מענה.

לידיה לזנס: תקציב המדען הראשי הוא תומך תעסוקה.

לידיה לזנס: 80% מהתוכניות של המדען הראשי הן תעסוקה.

לידיה לזנס: ועל כל מהנדס אנחנו יודעים שמעבר למעגל הראשון יש עוד שלושה.

לידיה לזנס: יש כאלה שטוענים שיש לפחות ארבעה עובדים נוספים.

לידיה לזנס: המעגל השני והשלישי.

לידיה לזנס: אנחנו מתייחסים גם לעובדי שירות החל מעורכי דין ויועצים למיניהם.

לידיה לזנס: כמובן קבלני משנה ועוד.

לידיה לזנס: למדען הראשי יש יכולת היום להניע את כל הפרויקטים האלה מהיום להיום.

לידיה לזנס: זה מענה נכון, זו תוכנית טובה שיכולה לפתור את הבעיות מהיום להיום בלי לייצר איזשהו מנגנון של קרן שתקום בעוד שנה שנתיים, ועד אז יחלוף המשבר והרבה מאוד חברות יקומו.

לידיה לזנס: תודה רבה.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: אלן פלד ביקש להתייחס לעניין שהעלינו קודם לקרנות הון סיכון.

אלן פלד: הייתי ברקע.

אלן פלד: הופעתי יחיד כמשקיע בקרנות הון סיכון כ-465 מיליון דולר.

אלן פלד: 300 מיליון דולר הושקע או מיועד להשקעה בתור קרנות הון סיכון.

מאיר שטרית: בתוך כמה זמן 465 מיליון שקל?

אלן פלד: אנחנו השקענו את זה מ-2002.

אלן פלד: יש לנו כמאתיים מיליון דולר מיועד להשקעה.

אלן פלד: אנחנו גם מעורבים בקרנות הון סיכון אחרות.

אלן פלד: היום אנחנו בתוך 46 קרנות הון סיכון.

אלן פלד: יש לנו היום נתונים על 96% מהתעשייה ברמה רבעונית.

אלן פלד: על בסיס הנתונים שאנחנו אספנו והאנליזה שעשינו יש כ-3 מיליארד דולר פנוי להשקעות בארץ על ידי קרנות הון סיכון פלוס קרנות זרות.

אלן פלד: זאת אומרת אני לוקח בעצם נתונים על קרנות הון סיכון שגייסו במשך השנתיים האחרונות על בסיס דוחות כספיים של מרץ מה שיש להם פנוי להשקעות חדשות פלוס כ-50% מהכסף שמושקע כל רבעון בארץ בחברות היי טק, בא דווקא לא מקרנות הון סיכון אלא מקרנות אמריקאיות שחלק מהם יש להם משרדים בארץ.

אלן פלד: אז על בסיס הנתונים שלנו יש כ-3 מיליארד דולר שמיועד ופנוי להשקעות.

מאיר שטרית: אז למה לא משקיעים?

אלן פלד: אז הנה השאלה.

אלן פלד: מה שמעניין אם אתה עושה את הפעילות לאן הכסף הזה הולך יש ירידה דרמטית בחלק מהכסף הזה שמיועד לסין.

אלן פלד: אנחנו ראינו ב-2007 וב-2008 כבר ראינו את הירידה ב-2007 כי שני שליש ירידה בהשקעות בחברות בסין.

אלן פלד: רק לחזק מה שאמרה סגנית המדען הראשי כי אני חושב שהיא צודקת אלף אחוז.

אלן פלד: הפער, כדי לסגור את הדבר הזה ולסגור אותו מהר הוא על בסיס לחזק את התקציב של המדען הראשי.

אלן פלד: הרעיונות האלו להקים קרנות נוספות וכולי לדעתנו זה לא הפתרון ובטח לא פתרון ברמה מיידית.

אלן פלד: הדבר הנכון הוא לחזק בצורה דרמטית את התקציב של המדען הראשי.

אלן פלד: דבר נוסף צריך להסתכל כעושים את הפעילות רואים שחסר כסף ממקומות אחרים לא רק בתחום ה-ICT.

אלן פלד: דווקא איפה שיש לנו באמת בעיה בתחום רפואי, אין קרן אמריקאית אחת שנמצאת בארץ בתחום הרפואי למרות שיש יותר מ-15 משרדים בתחום ה-ICT פה.

אלן פלד: יש שתי בעיות.

אלן פלד: אחד תחום הביו טק על ידי הקרנות הזרות, עשינו סקר על הנושא הזה, לא נחשב כאטרקטיבי פה בארץ בגלל התקציבים הדלים בעצם לאוניברסיטאות במחקר.

אלן פלד: בתחום המכשור הרפואי התחום כן מעניין ואנחנו מתחילים לראות אולי מספר קרנות שמתחילות לשקול להשקיע פה בתחום הזה.

מאיר שטרית: אלן יש מקום לקיים דיון עם ראשי קרנות הון סיכון?

אלן פלד: ברצון.

מאיר שטרית: אני אשמח לתאם דבר כזה.

אלן פלד: דבר אחרון שהייתי מוסיף.

אלן פלד: אחד, בתחום הקלין טק, חסר מאוד כסף בתחום הזה.

אלן פלד: ודבר אחרון הלכתי עם יושב ראש האיגוד הון סיכון בשנה שעברה מארצות הברית.

אלן פלד: מסרה לי אצל משקיעים זרים לשחרר אותם מלהשקיע בישראל.

אלן פלד: אם אנחנו לא פותרים את הבעיה של תקציבים באוניברסיטאות למחקר ופיתוח לא רק בתחום ה-ICT אלא בתחומים אחרים אנחנו נהיה בבעיה.

מאיר שטרית: אלן תודה רבה.

מאיר שטרית: אני מעביר את רשות הדיבור ליגאל ארליך.

מאיר שטרית: אני גם מעביר את רשות הניהול לאברהם מיכאלי.

מאיר שטרית: אני מתנצל מראש שאני נאלץ לעזוב את הישיבה.

מאיר שטרית: יש לנו מסיבת עיתונאים בגלל התקציב.

מאיר שטרית: אני חייב להיות שם כמי שמוביל את המאבק כנגד התקציב הרע הזה.

יגאל ארליך: יש משבר שאנחנו עדים לו.

יגאל ארליך: מי שצריך לעשות זה הממשלה.

יגאל ארליך: גם בטווח הקצר וגם בטווח הארוך.

יגאל ארליך: כולם לוחצים שהתמונה צריכה להיות בהירה.

יגאל ארליך: האיטיות של התגובה היא לא רק בגלל שהם איטיים אלא הם מחכים לראות אולי המשבר הוא לא כזה גדול כמו שאומרים.

יגאל ארליך: יש להם ניסיון מ-2002.

יגאל ארליך: בעצם כל ההיי טק היה בסכנה וכולם צעקו.

יגאל ארליך: עברה שנה שנתיים ופתאום הכול הסתדר.

יגאל ארליך: אז יש להם לקח לא להזדרז.

יגאל ארליך: דבר שני, חושבים שהשוק הזה של ההון הסיכון וההיי טק צמח יותר מדי וזה טוב שיש משבר שיעשה קונסולידציה.

יגאל ארליך: וזה אכן קורה.

יגאל ארליך: זו תמונת השטח עכשיו.

יגאל ארליך: בסך הכול לטובת ההיי טק עצמו.

יגאל ארליך: צריך לזכור שמדען ראשי צריך חלק מהכסף.

יגאל ארליך: לגבי תוכניות לטווח הקצר.

יגאל ארליך: אנחנו הצענו לעשות מספר דברים לטובת תעשיית ההיי טק כדי למנוע סגירת חברות.

יגאל ארליך: הצענו הצעה שיכולה להציל את העניין של סגירת חברות.

יגאל ארליך: אמרנו שנקים איזושהי קרן.

יגאל ארליך: כל מה שהקרן הזאת תצטרך לעשות זה להשקיע במקביל בעצם מה שעושה המדען הראשי הקרן הזאת תשקיע יחד עם קרנות הון סיכון.

יגאל ארליך: אתה צריך דחיפה דרך מינוף.

יגאל ארליך: מינוף כזה היה יכול להציל כמה חברות שהופקרו לגורלן.

יגאל ארליך: בעיני האוצר קונסולידציה כזאת שקורית עד עכשיו מוצאת חן בעיניהם.

יגאל ארליך: לדעתי זה קצת מסוכן.

יגאל ארליך: כי אם לא יעצרו אז התוצאות לא יהיו טובות.

מיכאל רודה: אני מ-IBM שותף במשך הרבה מאוד שנים להקמה של מה שקורה בארץ.

מיכאל רודה: זה אלף איש.

מיכאל רודה: קצת לשתף בשתיים שלוש נקודות שרלוונטיות לעתיד בנושא הזה.

מיכאל רודה: דבר אחד בעבר עסקתי בהבאת תקנים של IBM בארץ.

מיכאל רודה: החקיקה שמסתמנת היא מסכנת לפי דעתי את החברות הבינלאומיות.

מיכאל רודה: יש חברות בינלאומיות באירופה עם האיגודים המקצועיים שעברו שינויים.

מיכאל רודה: בדיעבד אני יכול להגיד בוודאות זה היה מגביל את מה שניתן לעשות בארץ.

מיכאל רודה: הערה שנייה, יש מגבלות של שיתוף פעולה של חברות בינלאומיות עם גופים ישראליים לפחות במה שקשור לתוכניות הממשלתיות.

מיכאל רודה: בגלל מגבלות בפועל אין שיתוף פעולה ברמה שיכולה היתה להיות עם חברות ישראליות.

מיכאל רודה: לכן האפקט הסביבתי, התועלת שיכולה להיות מהנוכחות של חברות בינלאומיות בארץ היא בגלל החוק.

מיכאל רודה: ברגע שאתה מצטרף לתוכנית מגנט חלק צריך להישאר בארץ.

מיכאל רודה: חברות בינלאומיות לא מנהלות את עצמן בהקשר הגיאוגרפי.

מיכאל רודה: אין שיתוף פעולה.

מיכאל רודה: אין חברות בארץ.

מיכאל רודה: זה מקטין את התפוקה של החברות הבינלאומיות והיכולת שלהן להביא עוד רעיונות.

מיכאל רודה: הסניף הישראלי נחלש כתוצאה מהדבר הזה.

מיכאל רודה: לכן זה פועל לרעת כולם.

מיכאל רודה: הערה שלישית היא הערה הרבה יותר כללית לגבי מדע וטכנולוגיה בישראל.

מיכאל רודה: בעצם יש שני צדדים למשוואה.

מיכאל רודה: צד אחד אומר בואו נייצר יותר מדע וטכנולוגיה.

מיכאל רודה: יותר תוצרים, יותר שירותים וכך הלאה ונייצא אותם.

מיכאל רודה: אבל ישנה שאלה של הצריכה של מדע וטכנולוגיה.

מיכאל רודה: כלומר האם האזרחים משתמשים במדע וטכנולוגיה.

מיכאל רודה: ואם הם לא משתמשים במדע וטכנולוגיה אז הפערים באוכלוסייה למעשה גדלים מאלה שיודעים להשתמש ולפתח צד אחד של האוכלוסייה ואחרים שלא יודעים לא להשתמש ובוודאי גם כן לא לפתח הם צד אחר של העניין.

מיכאל רודה: זאת בעיה של התשתית של המדינה.

מיכאל רודה: התשתית של המדינה היתה צריכה לאפשר לכל האזרחים בכל הרמות בכל המקומות להשתמש במדע וטכנולוגיה.

מיכאל רודה: כי פה מדובר על השאלה האם ההיי טק יעבור לפריפריה.

מיכאל רודה: אני לא עוסק בשאלה הזו.

מיכאל רודה: אני לא עוסק בשאלה של פיתוח היי טק.

מיכאל רודה: אני עוסק בשאלה של שימוש בהיי טק.

מיכאל רודה: והשאלה של שימוש בהיי טק לפי דעתי יש פה פערים עצומים.

מיכאל רודה: טכנולוגית המחשוב והתקשורת היום מאפשרת להשמיש את המדע והטכנולוגיה גם בפריפריה הרבה יותר קל ממה שזה היה בעבר.

מיכאל רודה: לכן כאשר במסגרת הממשלתית שוקלים האם להשקיע בכבישים, חשמל ומים, או לפי דעתי להשקיע בתשתית העתידית שזה התשתית שתאפשר שימוש מדע וטכנולוגיה בכל הארץ היה מאוד שווה להשקיע בתחום הרביעי הזה, נקרא לזה כך.

מיכאל רודה: התשתית העתידית זה התשתית של מדע וטכנולוגיה.

מיכאל רודה: הכוונה היא שכל אזרח יוכל להשתמש בטכנולוגיה מתקדמת.

מיכאל רודה: בדרך כלל אנשים תופסים את זה כבעיה של תקשורת.

מיכאל רודה: אומרים ברגע שיש תקשורת שמגיעה לכל הארץ אז אנחנו מסודרים.

מיכאל רודה: ולא זה המצב.

מיכאל רודה: כשמדברים על שימוש בטכנולוגיה יש לזה לפחות עוד שני מרכיבים.

מיכאל רודה: תקשורת זה אחד מהם.

מיכאל רודה: אמצעי מחשוב זה השני.

מיכאל רודה: היכולת להריץ תוכנה זה השני.

מיכאל רודה: היכולת לשמור נתונים ולטפל בהם בצורה מקצועית זה המרכיב השלישי.

מיכאל רודה: היום הנושא הזה לא מזוהה בכלל כנושא תשתיתי.

מיכאל רודה: שניים, הוא קל יחסית למימוש כי המדינה היא קטנה.

מיכאל רודה: אנשים יודעי דבר נמצאים בארץ.

מיכאל רודה: אין כאן בעיה להקים כזה דבר.

מיכאל רודה: אם אנחנו נתרכז בדבר הזה אנחנו יכולים להיות מדינה מובילה בעולם כי הדברים האלה קורים בפועל אבל הם לא קורים ברמה של מדינה אלא בחברה זו וזו שעושה פרויקט כזה וכזה לא כיוזמה לאומית.

מיכאל רודה: והיה אם היינו נכנסים לזה היה נוצר האפקט המשלים של זה תעשיית ההיי טק.

מיכאל רודה: ברגע שכל האזרחים יכולים להשתמש בתשתית אז יש רעיונות חדשים, מוצרים חדשים.

מיכאל רודה: התפקיד של המדינה הוא גם לקדם היי טק וגם לדאוג לזה שכל אזרח יוכל להשתמש באמצעים מתקדמים.

יובל אשל: כרגע יש האטה בסוג מסוים של מובטלי היי טק.

יובל אשל: נניח שבינואר תיגמר ההאטה, יהיה לנו סוג שני של מובטלי היי טק.

יובל אשל: מבין בוגרי המכללות בתחום ההיי טק יש אנומליה שבוגרי מכללות או הלא מצטיינים מחירם בשוק הוא כזית.

יובל אשל: מצד שני חברות תוכנה משוועות לאנשים בעלי שנתיים ניסיון.

יובל אשל: אני ריכזתי עבודה של ועדה באיגוד נשיאות אלקטרוניקה ומדע שהיא הציעה פתרון שעולה בסך הכול 80 אלף שקל לאדם לשנה.

יובל אשל: במקום שמועמד שבוגר מכללה שלא מצא עבודה בין אם זה עכשיו או בהמשך ב-2010 הוא יתקבל לחניכה בחברות התוכנה.

יובל אשל: במאמץ משותף שבתי התוכנה יתנדבו לקלוט בין אחוז לשלושה אחוז מכוח האדם שלהם ללא תשלום וישקיעו זמן וחניכה ומצד שני אותו מתלמד במקום להיות מובטל יקבל דמי אבטלה מהמדינה במשך שנה אחת.

יובל אשל: הרעיון הוא לא לעשוק את המועמד אלא לתת לו היתר של פריצה להגיע לשנה שנתיים הראשונות.

יובל אשל: בוגר אוניברסיטה בתחום התוכנה יש להם ביקוש הרבה יותר גדול מבוגרי מכללות והבינוניים ומטה לא נקלטים.

יובל אשל: 80 אלף שקל לאדם במקום דמי אבטלה.

יובל אשל: צריך לעבוד על זה עכשיו כדי שלא נהיה בבעיה בסוף 2010.

ישע סיוון: הבעיה היא בעצם לא בעיה.

ישע סיוון: תעשיית ההיי טק בעולם ותעשיית ה-ICT באופן ספציפי עוברת תהליך של בשלות והיא הופכת להיות הרבה יותר קטנה וזה לכולם ברור, גם לגדולים.

ישע סיוון: גם IBM יודעים את זה.

ישע סיוון: אנחנו מחפשים היום טכנולוגיות אחרות הרבה יותר בשלות.

ישע סיוון: היתה פה תקופה של עשרים שנה שהיא היתה תוצאה במהירות גדולה של מחקר שהתחילה בצבא וניצל את הישראליות ביצירת הסטרט אפים וביצירת מקדמי קיצור זמן.

ישע סיוון: בעתיד לא כל כך חשוב קיצור הזמן.

ישע סיוון: חשוב יותר המערכות הגדולות.

ישע סיוון: הטכנולוגיות הגדולות באמת צריכות השקעה וזמן ולכן אני חושב שהרבה ממה ששמענו כאן זה נתונים מן העבר שאינם רלוונטיים לגבי העתיד.

ישע סיוון: צריך לעשות עבודה ספציפית על זה.

ישע סיוון: מציגים פה הרבה נתונים מן העבר.

ישע סיוון: העתיד הוא אחר לגמרי, הוא במקום אחר לגמרי.

ישע סיוון: זה לגבי הבעיה.

ישע סיוון: גם לגבי הפתרון יש לי הערה מערכתית.

ישע סיוון: הגוף שבו אנחנו יושבים כאן צריך להתרכז בדברים שבאים לממשלה עם יתרון.

ישע סיוון: לממשלה יש יתרון יחסי במיסוי, בחקיקה, בתיאום בינלאומי ובתשתיות.

ישע סיוון: במיסוי נאמרו פה כמה דברים מאוד פשוטים.

ישע סיוון: לתת את היתרון במיסוי לאו דווקא למשקיעים מחו"ל.

ישע סיוון: למה מישהו שמשקיע מלוס אנג'לס צריך ליהנות מדבר שאני משקיע מתל אביב לא יכול.

ישע סיוון: מה אני עושה?

ישע סיוון: אני מעביר את הכסף לארצות הברית ואני עוסק משם.

ישע סיוון: הפסדנו פעמיים.

ישע סיוון: למה צריך?

ישע סיוון: כל מי שמשקיע שייהנה מזה.

ישע סיוון: שתיים, חקיקה.

ישע סיוון: יש הרבה דברים שניתן לעשות באמצעות חקיקה, אינם עולים כסף, והם משמנים את המערכת.

ישע סיוון: נעשית עבודה גדולה מאוד בתחום הסלולרי.

ישע סיוון: האינטרנט מעורב בעניין הזה.

ישע סיוון: ליצור סביבה סלולרית הרבה יותר מהירה.

ישע סיוון: תיאום בינלאומי.

ישע סיוון: אני באופן אישי מאוד נהניתי מהעבודה של המדען, היא חיברה אותי עם פיליפס בהולנד.

ישע סיוון: בסופו של דבר אפילו החלטתי לא לקחת כסף מהמדען אבל עצם הדבר הזה שלא היה לי דרך אחרת להגיע לזה והמדינה היא בראש המאמץ הבינלאומי.

ישע סיוון: לכן צריך לעשות את זה ולעשות הרבה יותר בצורה יותר טובה.

ישע סיוון: היזמות הפנימית כבר תביא את התוצאות.

ישע סיוון: וכמובן הדבר הנוסף זה הנושא של התשתיות.

ישע סיוון: תשתיות המדיה ותשתיות הטכנולוגיה.

ישע סיוון: זה המקום לתת את הערך המוסף.

ישע סיוון: תודה רבה.

שרון כהן: אני רוצה להדגיש שתי נקודות.

שרון כהן: אחת, זה הנושא של הלוואות.

שרון כהן: דובר קצת על נושא של ערבויות אבל אני חושב שהמדינה והממשלה יכולה לעזור פה הרבה מאוד לתעשייה.

שרון כהן: זו נקודה אחת שבסך הכול העלות שלה היחסית היא יותר קטנה.

שרון כהן: נקודה שנייה זה לגבי כל הנושא של פרטי המחשוב הממשלתיים.

שרון כהן: תשתית לשוק ממשלתי.

שרון כהן: יצאה איזו אנומליה.

שרון כהן: מי שיצא לו לקרוא את תוכנית ההאצה אז דובר שם על תשתיות אבל לא דובר שם על תשתיות מחשוב בשום צורה שהיא.

שרון כהן: דובר על תשתיות פיזיות.

שרון כהן: כרגע יש בעצם הזדמנות אדירה למדינה בתקופה הזאת להשיג הרבה מאוד יתרונות בפעולה אחת.

שרון כהן: האצה של פרויקטים של מחשוב וכניסה של פרויקטים של מחשוב שהממשלה תעשה , קודם כל צריך להבין שבסוף זה משהו שנהיה צריכים לעשות.

שרון כהן: אם אני רוצה לעשות מערכת במשרד החינוך או במשרד האוצר או שיפור השירות לאזרח, כל מחשוב ממשלתי זה יתרון.

שרון כהן: כל השקעה כזאת הרי ברור שבסוף הדרך היא תיעשה.

שרון כהן: אבל בתקופה הזאת אפשר לעשות את זה בחצי חינם.

שרון כהן: כי במילא המדינה הולכת לשלם כסף למפוטרים.

שרון כהן: אז לפחות שהמפוטרים יעשו משהו.

שרון כהן: ויעשו משהו שאנחנו צריכים להשתמש בו.

שרון כהן: אני בחברה שלי כשיש לי בן אדם שהוא מובטל לרגע מיד הוא עובד על איזשהו פרויקט פנימי.

שרון כהן: בתקופה הזאת המחירים זולים.

שרון כהן: זה יעלה למדינה חצי חינם לא כי הספקים יתנו את זה בחצי חינם, זה כי אם הממשלה במקום לשלם מאה שקל למובטל ותיתן מאה שקל לחברה שתעסיק את המובטל היא תקבל חלק מהכסף בחזרה בדמות מיסים.

שרון כהן: חלק מהכסף היא היתה מוציאה בכל מקרה כי היא צריכה את מערכת המחשוב הזאת.

שרון כהן: אז בפועל זה יעלה לה חצי חינם.

שרון כהן: התעשייה תעבוד במחיר מלא.

שרון כהן: זה בונה תשתיות ומגביר את היכולת התחרותית של מדינת ישראל מול העולם כולו.

שרון כהן: הרי זה ברור שעידוד של המשק יגביר את כל המשק ולא רק לענפי ההיי טק.

שרון כהן: זה שומר על הכשירות שלנו בתקופה הזאת.

שרון כהן: במקום שאנשים ישבו בבית ויהיו מובטלים ויאבדו את המגע הטכנולוגי אז הם יעבדו בתקופה הזאת.

שרון כהן: אז זה גם שומר על הכשירות.

שרון כהן: אפשר לייצר מפה ענפי יצוא.

שרון כהן: מי שקצת מצוי בפרויקט תהילה יודע שהספקים אחר כך יוצאים עם הפרויקטים האלו ויודעים למכור אותם בעולם.

שרון כהן: אם מדינת ישראל תהפוך להיות שיא הקדמה מבחינת מחשוב של עבודת הממשלה או מה שקורה במדינה זה משהו שיש לזה המון תקציבים בעולם ויזמים זריזים, יש המון כספים של הבנק העולמי לאפריקה ושם הרבה חברות היום עושות עסקים.

שרון כהן: אני חייב להגיד גם החברה שלי.

שרון כהן: ולייצא דברים שעשינו בתוך מדינת ישראל החוצה.

שרון כהן: זה גם מעודד ענפי יצוא.

שרון כהן: ואם אני חוזר רגע להתחלה אנחנו בסוף נשקיע את הכסף הזה.

שרון כהן: אז בואו נקים את המערכות האלה עכשיו כי עכשיו זו הזדמנות רכישה טובה.

שרון כהן: תודה.

יוסי טור כספא: אני מנכ"ל של חממה טכנולוגית במסגרת של משרד התמ"ת.

יוסי טור כספא: אנחנו חממה מיוחדת שיושבת בנצרת והיא בבעלות משותפת של ערבים ויהודים.

יוסי טור כספא: זו חממה שעוסקת בתחומי מדעי החיים.

יוסי טור כספא: דיברו פה על כמה נושאים.

יוסי טור כספא: הזכירו את הדברים.

יוסי טור כספא: אנחנו עוסקים בהשקעות שאלה הם השלבים שבהם קשה למצוא כספים.

יוסי טור כספא: קשה למצוא כי אנג'לס כמו שאמר ברוך אותם אנשים עשירים לא מביאים היום את הכסף באותה מידה כמו שהם השקיעו אותו בעבר.

יוסי טור כספא: ואם אנחנו שעוסקים בתחום מדעי החיים אנחנו זקוקים להשקעות הרבה יותר גדולות להרבה יותר שנים.

יוסי טור כספא: כל המקבץ הזה ביחד יוצר קושי גדול.

יוסי טור כספא: ישנו חוק שמאפשר לאנשים שמשקיעים כהשקעה לצורך זיכוי ממס הכנסה.

יוסי טור כספא: אני מציע להריץ בזריזות חוק שאומר שכל מי שמשקיע בחממה טכנולוגית ואו בחברה הפועלת בתקופת החממה הטכנולוגית כאילו שהשקיע במופ.

יוסי טור כספא: כיום אף חברה שמשקיעה ומקבלת כספים, גם אם המדען הראשי יעלה את התקציבים עדיין המדען הראשי לא נותן את כל הכסף לכל הפיתוח.

יוסי טור כספא: הוא תמיד נותן סכום של 85%.

יוסי טור כספא: חברות אחרות זה יכול להיות 50% או 35%.

יוסי טור כספא: אבל תמיד צריך את הכסף המשלים הזה.

יוסי טור כספא: הכסף המשלים הזה אנחנו מחפשים אותו ממקורות.

יוסי טור כספא: הכול נמצא תחת פיקוח.

יוסי טור כספא: כאשר אנחנו מבקשים לקבל כסף מהמדינה אנחנו הולכים לוועדה.

יוסי טור כספא: יש לנו בודק מקצועי.

יוסי טור כספא: כל מערכת המדען הראשי המשופשפת בוחנת אותנו ובודקת אותנו.

יוסי טור כספא: היא בודקת ונותנת לנו כסף רק מכיוון שאנחנו עוסקים במופ.

יוסי טור כספא: אז תתנו לאותו קבלן או לקרן הון סיכון או משקיע פרטי או רופא, לא משנה מי שרוצה להשקיע באותה חברת סטרט אפ תנו לו על זה סיכוי.

יוסי טור כספא: ואז במיידיות אנחנו נגרום לעליית הכדאיות של האנשים האלה להשקיע אותם כספים באותם שלבים שקשה לגייס אליהם כסף.

דורית דבורה כהן: קודם כל אנחנו בלשכה חשים את מה שמתרחש היום במשק משני אספקטים.

דורית דבורה כהן: יש לנו מה שקרוי חברים בסטטוס של סטודנט.

דורית דבורה כהן: הסטודנטים האלה נמצאים בסימן שאלה גדול לגבי עתידם.

דורית דבורה כהן: זה מטריד ומדאיג.

דורית דבורה כהן: זה בכל האוניברסיטאות, בכל המכללות.

דורית דבורה כהן: פשוט אנשים שעומדים לסיים את לימודיהם ואני לא חושבת שהם ימצאו תעסוקה בעתיד הקרוב.

דורית דבורה כהן: ההיבט השני הוא ההיבט של כל החברים האחרים או חרדים או שכבר לא חרדים, פשוט לא עובדים.

דורית דבורה כהן: אני מתייחסת עכשיו לאנשי IT ולאו דווקא לאנשי פיתוח בלבד.

דורית דבורה כהן: כי מה שציינו פה את מספר אנשי פיתוח לעומת כל האחרים בתחום ההיי טק שלא לדבר על הסבה הובלה.

דורית דבורה כהן: אני רוצה להציע פה שלוש הצעות שחלקן הוצעו פה בדרך זו או אחרת.

דורית דבורה כהן: אחת מהן יש הרבה מאוד פרויקטים לאומיים מתוכננים בתחום ההיי טק.

דורית דבורה כהן: רבים בכל המשרדים.

דורית דבורה כהן: צריך להציע אותם.

דורית דבורה כהן: הרשימה הזאת נמצאת בידי כל משרד ממשלתי ובוודאי בידי משרד האוצר.

דורית דבורה כהן: לדעתי צריך לפעול.

דורית דבורה כהן: פשוט מאוד במקום לדחות את הפרויקטים האלה לעשר השנים הבאות להקדים אותם.

דורית דבורה כהן: זה ייצר מקומות עבודה וישמר מקומות עבודה קיימים.

דורית דבורה כהן: הדבר השני, אנחנו יודעים כמה שמשרד התמ"ת היום משקיע בתשתית.

דורית דבורה כהן: כבישים וכל זה.

דורית דבורה כהן: אין לי שום דבר נגד זה.

דורית דבורה כהן: אני רק חושבת שצריך להשקיע גם בהיי טק.

דורית דבורה כהן: הדבר השלישי, במשבר מסוג זה המדינה הקציבה כסף רב לקידום מקצועי וגם לעדכון מקצועי, לשימור הידע.

דורית דבורה כהן: אנשים שנמצאים מחוץ למעגל העבודה כשהם יחזרו הם ימצאו עבודות שלא רלוונטיות להם.

אברהם מיכאלי: אוקיי, תודה רבה.

אברהם מיכאלי: תם ולא נשלם.

אברהם מיכאלי: כיוון שאנחנו בקדנציה הנוכחית של הכנסת מקיימים דיון ראשון בנושא הוועדה עוד תדון בנושא.

אברהם מיכאלי: היום יש ועדת תקציב.

אברהם מיכאלי: יש פה ימים שיותר עסוקים בתקציב.

אברהם מיכאלי: נמשיך לקיים ישיבות נוספות.

אברהם מיכאלי: אני רק מציע אולי באמת להמשך דיון אולי באמת להעביר את אותן הצעות אופרטיביות שהעליתם פה בכתובים.

אברהם מיכאלי: חלק מחקיקה.

אברהם מיכאלי: חלק אולי גם מחקיקה ממשלתית.

אברהם מיכאלי: אולי תהיה הסכמה.

אברהם מיכאלי: אין ספק שבעקבות הדיון הזה אנחנו נגבש את המשך הטיפול בסוגיה הזאת.

אברהם מיכאלי: כולם יודעים את המצב הכלכלי הגלובלי.

אברהם מיכאלי: ניתן לזה את תשומת הלב ואם אתם חושבים שיש צורך באנשים נוספים שאתם מוכנים להציע לנו שנזמן אותם והם יציגו את דבריהם גם לפנינו אני בטוח שיושב ראש הוועדה יעשה את זה בישיבות הבאות שיוקדשו לעניין הזה.

אברהם מיכאלי: אני מקווה שבמאמץ משותף של כולנו נגיע לאיזשהו שיפור.

אברהם מיכאלי: את המצב הקשה הזה נעבור.

אברהם מיכאלי: צריך גם לבחון את העבר ולא רק לחיות על העבר.

אברהם מיכאלי: כמובן שאנחנו בממשלה נעשה את ההשתדלויות שלנו כחברי כנסת.

אברהם מיכאלי: יש לכם כבר תקציבים מוגדלים.

אברהם מיכאלי: אני יודע שזה לא מספיק.

אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים לשכנע את הממשלה לחזק את התמיכה הממשלתית, אנחנו כממשלה לא נוכל אולי לכסות את כל התקציב אבל יכול להיות שרעיונות שהועלו פה, חלק ברי ביצוע.

אברהם מיכאלי: ערבויות ממשלתיות.

אברהם מיכאלי: אנשים שחוששים להשקיע בקרנות הון סיכון.

אברהם מיכאלי: בחברות כאלה ואחרות שהמדינה תהיה ערבה.

אברהם מיכאלי: תודה רבה.