ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 22, 2009-06-16 09:30

דוד אזולאי: דרור עזרא, בבקשה.

דרור עזרא: (מציג מצגת) אני ממפלגת הירוקים ואני גם חבר מועצת העיר הרצליה.

גדעון עזרא: אין מפלגה כזאת, לא נכנסה מפלגה כזאת.

גדעון עזרא: על איזו מפלגה אתה מדבר?

דרור עזרא: אני חבר מועצת העיר הרצליה.

דרור עזרא: יש לנו גם חברי מועצה בערים אחרות.

דרור עזרא: הדילמה כאן היא נדל"ן על המצוק מול החוף.

דרור עזרא: האם אנחנו הולכים לעשות שיבושים ושינויים בקו החוף כדי להשאיר את הנדל"ן על המצוק?

דרור עזרא: זאת הדילמה פה וחייבים לזכור את זה.

דרור עזרא: המאפיינים של הכורכר זה סלע פריך, הוא מתבלה באופן טבעי בצורה די קשה על ידי גורמים שמימיים, גלי הים והמבנה הפיזי שלו.

דרור עזרא: פה אנחנו רואים מה היה ב-60 שנה האחרונות.

דרור עזרא: היתה פעילות אנושית מאוד אינטנסיבית שגרמה לבעיה: כריית חול, בניית נמלים ועוד.

דרור עזרא: פה אני מראה מה קורה כשיש שובר גלים.

דרור עזרא: יש פה תהליכים שמשבשים את החוף.

דרור עזרא: כאשר יש שובר גלים, באזור שסביב השובר גלים יש השקטה, החול מצטבר באזור הזה ויש נסיגה בחופים שנמצאים בסמוך.

דרור עזרא: פה אני מראה מה קורה כאשר יש קיר שמגן על המצוק.

דרור עזרא: האנרגיה של הגל פוגעת בקיר הזה, כל האנרגיה חוזרת לחוף, גורפת את החול והחול נעלם מהחוף.

דרור עזרא: פה יש הדמיה של מה שקורה.

דרור עזרא: יש סערה, הסערה מעיפה את החול מהחוף וברגע שיש קיר ים כזה, אנחנו נשארים ללא חוף.

דרור עזרא: יש עשרות דוגמאות לדבר הזה.

דרור עזרא: אני חושב שההמלצה שיצאה מהוועדה הזאת היא פשוט אסון.

דרור עזרא: אנחנו הולכים להרוס את קו החוף בישראל כדי להשאיר את הנדל"ן על המצוק.

דרור עזרא: הנדל"ן הוא לא ערך.

גדעון עזרא: איזה נדל"ן?

גדעון עזרא: אפולוניה זה נדל"ן?

דרור עזרא: כבוד השר לשעבר, תן לי לדבר.

גדעון עזרא: מה זה נדל"ן?

גדעון עזרא: מה זה?

קריאה: שטחים פתוחים זה נדל"ן?

גדעון עזרא: אני לא מבין מה אתה מדבר.

גדעון עזרא: זה לא פוליטיקה פה.

דרור עזרא: זה מה שהוועדה הזאת אמרה.

דרור עזרא: הוועדה אמרה שכדי להשאיר את הנדל"ן על המצוק הולכים להשקיע מיליונים.

גדעון עזרא: מי אמר?

דרור עזרא: הוועדה.

גלית כהן: אף אחד לא אמר את זה, זאת האינטרפרטציה שלו.

דרור עזרא: נכון.

גלית כהן: אף אחד לא אמר את זה.

דרור עזרא: ההמלצות שלנו - - -

גדעון עזרא: מי זה שלנו?

דרור עזרא: יש לי חבר שנמצא פה, יואל ויש עוד אנשים שדואגים לעניין.

דרור עזרא: כמו שנאמר פה, צריך לבנות את הבניה על המצוק כולל התכניות שאושרו ולעשות פינוי פיצוי.

דרור עזרא: זה מה שעושים בעולם, מפנים בנייה על המצוק.

דרור עזרא: צריך לפרק את שוברי הגלים שנבנו וגורמים לפגיעה בחוף, לפרק את כל הדברים שמשבשים את הפעילות הטבעית של החוף.

דרור עזרא: הפעילות הנכונה לשמור על החוף היא פשוט להרחיב אותו, דהיינו, להרחיק את המתרחצים מהמצוק.

דרור עזרא: היום החופים מאוד צרים והמתרחצים נאלצים ללכת ולשהות קרוב למצוק.

דרור עזרא: ברגע שתוסיף חול, ויש אפשרות להביא חול מעומק היום, אז החוף מתרחב, האנשים לא נצמדים למצוק והסיכון יורד.

דרור עזרא: גם יש חוף וגם הסיכון יורד.

דרור עזרא: לדעתי, ההמלצה הכי חשובה היא להוציא את כל עניין ניהול החופים מהרשויות המקומיות.

דרור עזרא: הרשויות המקומיות לא יכולות לנהל את זה.

דוד אזולאי: תודה.

דוד אזולאי: אתה יודע שזה לא מעשי.

דרור עזרא: אני מספר מה מתרחש בעולם.

דרור עזרא: פלורידה היא ארץ עם גדולים מישראל ומי שמשקיע שם את מירב הכסף זאת המדינה.

דרור עזרא: יש שם תקציבים פדראליים במיליארדים מידי שנה.

דרור עזרא: אני חייב להזכיר.

דרור עזרא: מדינת ישראל משקיעה מיליארדים בשירות של כבישים ובנייה של תשתיות כבישים והיא לא משקיעה גרוש בחופים.

דרור עזרא: החופים משמשים מיליונים של אנשים מידי שנה והמדינה לא משקיעה בזה אגורה.

יוסף עמר: אתה מטעה את הציבור, סליחה.

דוד אזולאי: כדאי שתיקח קצת יותר נתונים ותראה שהמדינה כן משקיעה.

דוד אזולאי: היא אולי לא משקיעה מספיק, אבל היא משקיעה.

דוד אזולאי: מר אנטגרט, בבקשה.

ניר אנטגרט: אני מרשות הטבע והגנים.

ניר אנטגרט: קילומטרים רבים מהמצוק החופי, שעליו דובר פה, הם בידי רשות הגנים לאומיים ושמורות טבע.

ניר אנטגרט: חלקם בניהול מלא שלנו וחלקם, כיוון שהם לא מוכרזים, הם לא מנוהלים עדיין בצורה מלאה.

ניר אנטגרט: אנחנו דואגים לשטחים שבאחריותנו, מציבים שלטים ומבצעים גם פיקוח ולו רק מהסיבה של שמירת טבע.

ניר אנטגרט: רק לאחרונה פורסם בתקשורת מקרה שמישהו ישן באוהל וצבת ים הפריעה לו באמצע הלילה והוא דקר אותה.

ניר אנטגרט: יש לנו עניין בזה גם מבחינת השמירה על הטבע.

רני אידן: אתם לא מגדרים.

ניר אנגרט: אנחנו לא מגדרים, אנחנו משתמשים בשני אלמנטים: שילוט ופיקוח.

ניר אנגרט: אני מוטרד ממה שמוצע כאן.

ניר אנגרט: ברור לגמרי שצריך לעשות משהו וצריך למצוא פיתרון.

ניר אנגרט: אותנו מטריד שלא פותרים בעיה אחת על-ידי כך שיוצרים בעיה חדשה אולי אפילו יותר גדולה.

ניר אנגרט: הפטנט שמוצע פה, הוא לא חדש, אנחנו מכירים אותו ובזמנו גם המשרד לאיכות הסביבה היה נגדו.

ניר אנגרט: של שוברי הגלים בתוך הים, הוא נזק לחופים שמצפון במעלה הזרם.

ניר אנגרט: אנחנו רואים שבאשקלון עשו שוברי גלים.

ניר אנגרט: יש את המרינה שחסמה את החוף.

ניר אנגרט: לא היה חול בחופים התיירותיים מצפון.

ניר אנגרט: בנו שוברים גלים ובאמת יצרו שם מצב של חול.

ניר אנגרט: אבל אז החופים מצפון מדרדרים.

ניר אנגרט: יושב פה ראש המועצה של עמק חפר.

ניר אנגרט: אנחנו עובדים איתו בשיתוף פעולה בגן לאומי חוף בית ינאי שהוא חוף רחצה.

ניר אנגרט: ביום רגיל באים לשם5,000 אנשים ואולי יותר.

ניר אנגרט: נגיד שיעשו את השיטה הזאת ויעשו הגנות למצוק של בית ינאי בחלק הדרומי בחזית שלו.

ניר אנגרט: יכול להיות שאותו חוף רחצה, שכל כך הרבה אנשים מהציבור נהנים ממנו, זה אפילו חוף רחצה ארצי, לא יהיה בו חול.

ניר אנגרט: בדוח הזה נאמר שיטפלו בחופים שבעורפם יש בינוי ובחופים הטבעיים לא צריך לעשות שום דבר והכול נהדר.

ניר אנגרט: אנחנו חושבים שזאת בעיה.

דוד אזולאי: אני לא שמעתי את זה.

ניר אנגרט: אנחנו מעבירים עכשיו את ההערותינו לדוח.

ניר אנגרט: אנחנו נשב עם המשרד להגנת הסביבה, יהיה דיון עם משרד הפנים.

דוד אזולאי: אני רואה שיש לכם ייצוג בוועדה הבין-משרדית הזאת.

ניר אנטגרט: בוועדה כן היה לנו ייצוג אבל ראיתי שבהצעת המחליטים שמנו נפקד.

דוד אזולאי: לא, גם בהצעת המחליטים כתוב שיש לכם נציגים.

דוד אזולאי: באופן אישי ראיתי עכשיו את הצעת המחליפים ואני חייב להגיד לכם שנעשתה פעולה ברוכה וצריך לאפשר לזה להתקדם.

דוד אזולאי: סוף כל סוף עושים משהו.

ניר אנטגרט: כמו שאמרתי, אנחנו בעד למצוא פיתרון לבעיה אבל צריך ללכת בזהירות ולא לייצר בעיה חדשה על-ידי כך שיפתרו בעיה אחת.

ניר אנטגרט: צריך ללכת מאוד בזהירות עם בדיקה.

ניר אנטגרט: הנושא של הזנת חול יהיה נושא שיעלה הרבה כסף ואי אפשר יהיה להטיל את זה על הרשויות המקומיות.

ניר אנטגרט: לגבי מקורות המימון.

ניר אנטגרט: בחוק השמירה על הסביבה החופית יש מנגנון שבו ניתן להטיל היטלים על אותם גורמים שפגעו סביבה החופית.

ניר אנטגרט: קחו לדוגמה את אותן מרינות.

ניר אנטגרט: המשרד להגנת הסביבה היה נדרש להציע הצעות לתקנות להיטלים בעניין הזה, באישור הוועדה המכובדת הזאת.

ניר אנטגרט: למרות שחוק הסביבה החופית אושר לפני 5 שנים, לא באה לפתחה הזאת הצעה לגבי היטלים.

ניר אנטגרט: כבוד היושב ראש, אני חושב אם תפנה ותבקש שיבואו לפני החוק הזה ויציגו פה הצעה, יכול להיות שזה יהיה מקור תקציבי על בסיס הסיסמה של משרד הפנים, "המזהם משלם", כלומר, אותם מבנים ימיים שנבנו ובין השאר גרמו נזק, הם אלה שישאו בחלק מהוצאות.

דוד אזולאי: הנושא של "מזהם משלם" עולה פה לעיתים קרובות ובהחלט הרעיון מצוין.

דוד אזולאי: אני מעריך שבבוא היום זה יהיה אבל כרגע, לצערי הרב, עוד לא הצליחו להתגבר על זה.

ירון דוד: אני מהנדס העיר אשקלון.

ירון דוד: לאור הנזקים שהיו מצפון למרינה באשקלון ניסינו מספר שנים לאחר בניית המרינה להוביל מהלך של בניית שוברי גלים.

ירון דוד: התשובה שקיבלנו בוועדה למי חופים היתה שלא מאשרים מבנים ימיים.

ירון דוד: נעשו ניסיונות שלנו לפתור את הבעיה ולא הצלחנו לעבור את המשוכה.

ירון דוד: היינו בין הקטלי

ירון דוד: זאטורים להקמת הוועדה הבין-משרדית ולאור זעקתנו אישרו לנו לעשות פרויקט זמני.

ירון דוד: ראית בתמונה את שרוול החול הזה.

ירון דוד: הוא מוגדר מראש כפרויקט זמני ניסיוני.

ירון דוד: הוועדה היתה אמורה לסיים את הדח שלה ולהתקדם ביישום המשימות וזה לקח יותר זמן ממה שצפו.

ירון דוד: מעבר להגנה על החוף, עם השרוול באופן זמני, הגנו בגן הלאומי, בשיתוף רשות העמודים, על קיר עמודים בגן הלאומי באשקלון.

ירון דוד: פעולה נוספת שעשינו זה הרחקת מי הנגר העילי מראש המצוק.

ירון דוד: גם פה פעלנו ואנחנו מאוד רוצים לקדם את ההגנה.

ירון דוד: גם לאחר שתהיה הצעת מחליטים, אם לא תהיה תכנית מתאר ארצית – שאלת אם צריך היתר בניה.

ירון דוד: צריך תכנית מתאר והיתר בניה וזה לוקח שנים וזמן.

ירון דוד: השלטים והגדרות האלה הם לא ליום יומיים.

ירון דוד: זה לתכנית מתאר ארצית ותכנית מפורטת שמכוחה ניתן יהיה להוציא היתרי בניה.

ירון דוד: מדובר במספר שנים ואת זה צריך לקחת בחשבון.

ירון דוד: אגב, לא ראיתי בהמלצות שהמדינה תעשה תכנית מתאר ארצית.

אילנה שפרן: על בסיס המסקנות של הדוח, אנחנו מתכוונים ליישם אותם באמצעות הוראות של תכנית מתאר ארצית.

ירון דוד: מכוחה לא ניתן יהיה להוציא היתרי בניה.

ירון דוד: זה דבר מהותי וזאת עיכוב של שנים.

אילנה שפרן: זה עניין שאפשר לפתור אותו גם באמצעות תכנית מתאר ארצית מפורטת.

אילנה שפרן: אנחנו ניתן פיתרון רק שנדע מה אנחנו עושים.

דוד אזולאי: משרד הפנים חבר באותה ועדה בין-משרדית ואני מניח שהנושא של תכניות המתאר יעלה בדיונים ויינתן לזה מענה כי בלי זה אי-אפשר לכולם.

דוד אזולאי: אנשי המקצוע מבינים את זה הכי טוב.

ירון דוד: אנחנו צריכים לקחת בחשבון, שבהצעת המחלטים יהיה עיכוב של כמה שנים עד שיתחילו - - -

דוד אזולאי: אני מאוד מקווה שהצעת המחליטים תתקדם במהירות האפשרית.

דוד אזולאי: אני חושב שזה הפיתרון היעיל ביותר והטוב ביותר שיכול להיות לסיכון הגדול של התמוטטות המצוקים.

איתי גבריאלי: אני מנהל המכון הגיאולוגי.

איתי גבריאלי: אני רוצה לחזק ולחזור לדברים שנאמרו פה הן על ידי ד"ר עמוס ביין והן על ידי גלית כהן.

איתי גבריאלי: מסמך המדיניות מתבסס על התשתית הפיזית של מצוק החוף ובעצם על הרצועה שבגבו.

איתי גבריאלי: זאת עבודה שהחלה בהזמנת המשרד להגנת הסביבה ומוצתה בשני הדוחות שנמצאים כאן, שכוללת גם מיפוי של מצוק החוף ואת רמות הסיכון השונות.

איתי גבריאלי: אם מדברים על פעילות מיידית, אפשר לקחת את המיפוי הזה.

איתי גבריאלי: אם רוצים לפעול באופן מיידי, זאת נקודת המוצא.

איתי גבריאלי: קצב נסיגת מצוק החוף היום, כפי שהוא מופיע בהערכות שלנו, עומד על כ-20-30 סנטימטר בשנים האחרונות.

איתי גבריאלי: זאת אומרת, בעשרות שנים האחרונות הקצב צפוי לעלות בשנים הבאות עם עליית מפלס הים.

איתי גבריאלי: אנחנו לא יודעים את קצב עליי המפלס הצפוי.

איתי גבריאלי: זאת אחת השאלות שעולה בדוח בין לאומי של IPCC של שינויי אקלים.

איתי גבריאלי: הבסיס כאן היה הנחה של עליית מפלס של מטר, שאולי גוררת קצב נסיגת מצוף עד לחצי מטר בשנה.

איתי גבריאלי: נסיגה של 1 מטר לשנה זאת הקצנה של רמת הסיכון הגבוהה ביותר.

איתי גבריאלי: זאת באמת החלטה של איזה רמת סיכון רוצים לקחת.

איתי גבריאלי: בכל מקרה,

איתי גבריאלי: ברור שקצה הנסיגה ילך ויעלה.

איתי גבריאלי: בין השאר, נדרש בתוך מסגרת ההגנות, בחלקים ההנדסיים, חשוב כאן להיכנס למיפוי מפורט של מיקום קו החוף ותהליכי ההרס.

איתי גבריאלי: אני רוצה להזכיר משהו שעוד לא בא לידי ביטוי כי זאת מתודולוגיה חדשה בעולם כי לא רק אנחנו סובלים מנסיגת המצוק, זה מיפוי באמצעות לייזר בשיטות חדשות על מנת לעקוב אחר נסיגת המצוק.

איתי גבריאלי: מיפוי לייזר לאורך החוף, שיאפשר לראות בזמן אמת, באיזה קצב המצוק נסוג ומתוך זה אולי להסיק מתי המצוק נסוג, תקופות שונות בשנה כדי לתת את אותן אזהרות וגם לזהות את האזורים המועדים לפורענות.

איתי גבריאלי: זה מיפוי יחסית מהיר על החוף והוא דורש את האמצעים שלו.

איתי גבריאלי: אני חושב שהוא מתבקש כחלק מתהליך ההגנה על החוף כדי להכיר את המצוק ולהכיר את המצב הנוכחי.

דרור עזרא: מנהל המכון הגיאולוגי, תסביר מה נעשה בעולם בנושא הזה, איך מטפלים במצוקים?

דוד אזולאי: לא.

איתי גבריאלי: אני לא רוצה להתייחס לטיפול כי מדובר בטיפול הנדסי וזאת שאלה של בחירה מה הכיוון שאנחנו רוצים.

איתי גבריאלי: אני אחזק את העניין.

איתי גבריאלי: התהליכים הטבעיים, כפי שהם באים לידי ביטוי בדוח של ה-IPCC, מראים כי אנחנו נמצאים ברמת אי ודאות לא קטנה.

איתי גבריאלי: אני אחדד את העניין עוד יותר.

איתי גבריאלי: בעצם יש מחלוקת בין החוקרים לגבי תרומתו הנוכחית של סכר אסואן לעליית הקצב נסיגת המצוק.

איתי גבריאלי: יש כאלה שטוענים שזה לא משפיע בכלל מאחר ונחנו נוגסים בדלתה עצמה ומביאים את החולות משם.

איתי גבריאלי: אחרים טוענים שהפסקת אספקת החול מהנילוס היא זאת שמביאה לעליית הקצב.

איתי גבריאלי: אנחנו עשינו מחקר מדעי ואני לא חושב שזה הפורום המתאים לדון בו, אבל אין ספק שהקצב יעלה.

איתי גבריאלי: הטיפול ההנדסי הוא טיפול שאפשר לגשת אליו מהיבטים שונים אבל זה לא הדיון כאן.

איתי גבריאלי: בשל בעיות המיפוי, נכנסים למיפוי בשיטת laydown.

דוד אזולאי: מה שאדוני מבקש זאת תכנית מפורטת לאותם מקומות.

דוד אזולאי: אני שומע שהוועדה הכינה מיפוי כללי לכל אורך רצועת החוף.

דוד אזולאי: אני חושב שכרגע תפסת מרובה לא תפסת.

דוד אזולאי: אני חושב שהרעיון של מיפוי לא מפורט עונה על הדרישה.

דוד אזולאי: לפחות אנחנו יודעים איפה קיימות הבעיות.

דוד אזולאי: לאחר שייכנסו לעומק הבעיה ויצטרכו תכניות מפורטות, גם אז אפשר להכין את זה.

דוד אזולאי: אין טעם כרגע להתחיל בתכניות מפורטות כי זה סתם יעכב.

איתי גבריאלי: סליחה, אם אדוני לא הבין אותי.

איתי גבריאלי: לא דיברתי על מיפוי מפורט.

איתי גבריאלי: דיברתי על שיטות שונות של מיפוי.

איתי גבריאלי: יש היום שיטות חדשות למיפוי שעוד לא יושמו בארץ.

איתי גבריאלי: הכלים נמצאים בידינו במכון הגיאולוגי ואנחנו נידרש לתקציב הזה.

איתי גבריאלי: מיפוי של כל קו החוף , ציפוי קו המצוק, בשיטות החדשות יאפשרו לתת הערכה יותר מדויקת לכל הרצועה.

איתי גבריאלי: אני לא מדבר על הנקודה הבודדת.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש אני חושב שראוי לציין את העבודה המקיפה של הוועדה הבין-משרדית.

אורי מקלב: אני מבקש, אדוני היושב-ראש, שבדוח שלכם תשימו דגש גדול יותר על הפיתרונות המיידים והקונקרטיים.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שיש רצון טוב ונקווה שאכן יבצעו ויישמו את הדוח.

אורי מקלב: עד שיבצעו את הדוח יש צורך לזהות את המקומות המסוכנים ביותר ולתת להם מענה, כולל מענה של הסברה.

אורי מקלב: אני חושב שיש חוסר בהסברה לציבור לגבי המסוכנות שיש בדבר.

אורי מקלב: דיברת על זוג שישן באוהל מתחת למצוק וגם כשהוא רואה שזה מסוכן הוא ממשיך.

אורי מקלב: על כאלה אני לא מדבר.

אורי מקלב: אני מדבר על כאלה שלא מודעים ולאלה הממשלה צריכה לתת את הפיתרונות המיידיים.

אורי מקלב: אדוני היושב ראש, אני חושש להטיל את הביצוע על הרשויות המקומיות.

אורי מקלב: אני לא יודע מה יהיו ההשלכות אם זה יוטל על הרשויות.

אורי מקלב: אנחנו מכירים איך זה עובד.

אורי מקלב: כל אחד מסתכל על זה אחרת.

אורי מקלב: מצד אחד אנחנו רואים ציון לשבח ומצד שני, חוסר מעש.

אורי מקלב: הפער בין עמק חפר, שבאמת מטפל בזה ויש לו תכנית לבין חדרה, שלא נמצאת רחוק, שנראה ששם פחות שמים דגש.

אורי מקלב: כנראה למועצה ולרשות יש דברים חשובים יותר.

אורי מקלב: לכל רשות יש את הדברים שלה ואת סדרי העדיפויות שלה.

אורי מקלב: אגב, במסמך שקיבלנו רואים פערים גדולות מאוד בין הרשויות בנושא העלויות.

אורי מקלב: עיריית נתניה הוציאה מסמך שעלות הטיפול בחלק שלה זה 250 מיליון.

אורי מקלב: אתם מדברים על טיפול ארצי בסדר גודל כזה.

אורי מקלב: עמק חפר מדברים על 16 מיליון ברצועה קטנה.

רני אידן: 16 מיליון זה רק לבית ינאי.

רני אידן: זה בערך 20% מסך כל המצוקים.

עמוס ביין: זה 13 ק"מ מתוך 45 ק"מ מצוק.

עמוס ביין: בהם אנחנו מציעים התערבות פיזית.

אורי מקלב: שיערכתם את העלות?

עמוס ביין: עשינו שיערוך מהוון.

עמוס ביין: אנחנו מדברים על 225 מיליון שקל במשך 20 שנה.

אורי מקלב: רק עירית נתניה מדברת על 250 מיליון.

גלית כהן: אנחנו לא מקבלים את הכול.

גלית כהן: את עיקרי הדברים של נתניה אנחנו מקבלים.

אורי מקלב: בת-ים מדברים על עשרות מיליונים.

אורי מקלב: יש פערים גדולים.

אורי מקלב: שמענו פה על נסיגה של 20 ס"מ בעוד שעיריית נתניה אומרת שב-50 השנה האחרונות היתה נסיגה של 25 מטר.

אורי מקלב: עירית אשקלון מדברת על 1 מטר בשנה.

אורי מקלב: יש סכנת נפשות בעניין הזה.

אורי מקלב: אדוני היושב ראש, אני חושב שהוועדה צריכה לקרוא לממשלה לשאת באחריות בכל הנושא של המצוקים.

אורי מקלב: עמוס ביין: אני רוצה להעיר בקצרה לנקודות שהועלו פה.

אורי מקלב: לנושא של הסיכון בחופים הלא פתוחים.

אורי מקלב: רבותיי, מדובר בסיכון שהוא בעיקרו סיכון טבעי.

אורי מקלב: יש מצוקים בנחל צין, יש בנחל רמון.

אורי מקלב: בנחל צין נהרג מטייל לפני כמה שנים לאחר שישן למרגלות המצוק.

אורי מקלב: במצפה רמון נפל מישהו לא מזמן.

אורי מקלב: לכן, רבותיי, מתוך 45 הק"מ של סיכון טבעי, אין שום סיכוי וגם אין צורך וזה גם לא נכון מבחינת שמירת הנוף והטבע, להגן על כל המצוק.

אורי מקלב: לכן אנחנו מציעים לטפל באופן ממוקד באותם מקומות שבהם יש ניצול גבוהה של החופים, ניצול אינטנסיבי.

אורי מקלב: לכן, ההתערבות הפיזית שאנחנו מציעים היא בסדר גודל של 13 קילומטר.

אורי מקלב: לגבי עצם ההתמודדות.

אורי מקלב: עלה פה החשש לגבי הזנת חול פתוחה ולגבי ההשפעות ההדדיות.

אורי מקלב: רבותיי, אנחנו מודעים לתהליך בדיוק כמו שהחברים הנכבדים מודעים.

אורי מקלב: לכן בתכנית שלנו מדובר על בניית שוברי גלים שבהם משולבת הזנת חול רב שלבית שלוקחת בחשבון את ההשפעות.

אורי מקלב: לכן, כשעושים את הדברים בשכל וכשחושבים על הדברים מהתחלה, מה רוצים ולאן רוצים להגיע, הדברים האלה מטופלים והם נכללים בתוך המסמך.

אורי מקלב: כשאנחנו מדברים על הגנה פיזית, דהיינו, על אותם 13 קילומטר, נתניה היא בוודאי חלק מרכזי בתוך הסיפור הזה.

אורי מקלב: אבל, לנו ברור שאי אפשר להגן רק על נתניה כי המחיר המיידי בחוף נעורים ובית ינאי יהיה כבד מנשוא.

אורי מקלב: לכן, כשאנחנו מדברים על הגנה, אנחנו מדברים בסופו של דבר על רצועת הגנה שמתחילה דרומה ממלון כרמל ונמשכת פחות או יותר עד חוף בית ינאי.

אורי מקלב: לכן, גם אותו מקרה אחרון שבו נהרג אותו בחור, ייכלל בתחום ההגנות.

אורי מקלב: צריך לזכור שנסיגת המצוק איננה מאפיינת רק את המצוק.

אורי מקלב: ישנה נסיגת חופים באופן כללי.

אורי מקלב: לא רק החופים המצוקיים נסוגים אלא כל החוף נסוג ולכן זאת בעיה כללית.

אורי מקלב: לגבי הקצבים.

אורי מקלב: זה נכון שנמדדו בעבר קצבים יותר נמוכים.

אורי מקלב: אמרנו שישנם שני תהליך שמאיצים את הקצבים בצורה פראית.

אורי מקלב: אחד מהם זה המחסור בחול.

אורי מקלב: זה נכון שהנילוס הוא התורם העיקרי אבל גם הדלתה בינתיים טופלה על ידי המצרים ולכן אנחנו נמצאים במצב שככל שיעברו השנים יהיה גירעון חול הולך וגובר.

אורי מקלב: לכן לדבר או לדבוק בקצוות זה כמו להילחם במלחמה של מחר בכלים של המלחמה של אתמול.

אורי מקלב: לכן, רבותיי, אם רוצים לראות את התמונה נכוחה ולהיערך כראוי, אנחנו מציעים שכך צריך לראות את הדברים.

אורי מקלב: כדי שלא נישאר בגדר מחליטים ולא נוכל להתקדם הלאה, חשוב לקחת לתשומת לב שצריך להיות תקצוב גם לתהליך.

אורי מקלב: כלומר, לקדם את התהליך, להביא אותו להחלטת ממשלה, להעביר אותו מעבר להחלטת ממשלה.

אורי מקלב: כל שלב כזה צריך להיות מטופל, מתוקצב, מאורגן.

אורי מקלב: חשוב שהדברים האלה יילקחו בחשבון בתוך התהליך.

דוד אזולאי: לפני שניגש לסיכום הדיון אני רוצה לחזור למשרד הפנים.

דוד אזולאי: אני מבקש תשובה לשאלה הבאה: מה קורה אם מחר ראש רשות מקומית מביא לידיעת

דוד אזולאי: כם שישנו צוק שמצוי בסכנת התמוטטות ולו אין תקציב.

דוד אזולאי: מה הוא עושה?

דוד אזולאי: מה אתם עושים?

יוסף עמר: לאחר המקרה האחרון הוצאתי מכתב.

דוד אזולאי: אתה מדבר על מה שקרה אחרי האסון.

דוד אזולאי: אני מדבר על-כך שראש רשות מזהה בעיה נקודתית והוא אומר לכם שיש בעיה והמקום הזה הולך להתמוטט.

דוד אזולאי: מה אתם עושים?

יוסף עמר: כמפקח הארצי על הרחצה אין לי מנדט בעניין הזה ואין לי מה לעשות.

דוד אזולאי: מה אתה רוצה שראש הרשות יעשה?

יוסף עמר: אני דורש ממנו לשלט, לפקח ולאסור כניסת אנשים לקטע החוף הזה.

דוד אזולאי: רבותיי, אני חייב לציין שהנושא הזה צריך להדיר שינה מעינינו.

דוד אזולאי: אני מציע לאנשי השלטון המקומי לשבת עם משרד הפנים, לתת מענה לעניין הזה לפני שחס ושלום יקרה אסון.

דוד אזולאי: מעצם הדברים שנשמעים פה, אין אחריות לא לרשות המקומית ולא למשרד הפנים והדברים פתוחים.

דוד אזולאי: אני מעיר את ההערה הזאת כדי להאיץ באותם גורמים שמקדמים את הצעת מחליטים לזרז את זה יותר.

דוד אזולאי: בסופו של דבר זה יהיה המענה לאותן מצוקות.

דוד אזולאי: אני ניגש לסיכום: הוועדה קיבלה דוח על מצבם של המצוקים לאורך החוף.

דוד אזולאי: הוועדה מקדמת בברכה את הצעת המחליטים של הוועדה הבין-משרדית לבחינת תופעת התמוטטות המצוקים והדרכים להתמודדות.

דוד אזולאי: הוועדה פונה למשרד הפנים לפעול לאכיפת והצבת שלטי אזהרה וגדרות במקומות המהווים סכנה.

דוד אזולאי: הוועדה קוראת לממשלה להכיר באחריותה לטיפול במצוקים ולקדם את הצעת המחליטים של הוועדה.

דרור עזרא: אני מציע שנכתוב "המצוקים והחוף".

דוד אזולאי: אנחנו מדברים על המצוקים בלבד ואנחנו לא נכנסים לעניין של החוף.

דוד אזולאי: יהיו עוד דיונים בנושא הזה ואני לא אכנס לזה.

דוד אזולאי: הוועדה קוראת לממשלה להכיר באחריותה בטיפול במצוקים ולקדם את הצעת המחליטים של הוועדה.

דוד אזולאי: הוועדה גם קוראת פיתרונות למקומות הבעייתיים והמסוכנים במיוחד ולתת פיתרונות נקודתיים.

דוד אזולאי: כאן הפניה היא גם לשלטון המקומי וגם למשרד הפנים.

דוד אזולאי: אני בכוונה מעלה את זה ומציף את זה על מנת שאף אחד לא יתנער.

דוד אזולאי: כשיקרה אסון אף-אחד לא יוכל להגיד שבגלל בעיה תקציבית הוא לא פתר את הבעיה ראש הרשות צריך לגלות אחריות ולהגיד שיש לו בעיה ולפנות למשרד הפנים.

דוד אזולאי: משרד הפנים צריך לתת מענה לאותה בעיה נקודתית אחרת חס ושלום יקרה אסון ואף אחד לא יוכל להגיד: ידינו לא שפכו את הדם הזה.

דוד אזולאי: אדוני ראש המועצה האזורית עמק חפר, אני מבקש ממך בקשה אישית.

דוד אזולאי: הנושא חייב לעלות על סדר-היום של השלטון המקומי.

דוד אזולאי: הנושא חייב לעלות על סדר-היום שלכם ואתם תביאו אותו לידיעתו של משרד הפנים.

דוד אזולאי: אולי הם יתנו מענק חד-פעמי לאותה רשות שבה יש סכנה ממשית שאי-אפשר להתעלם ממנה.

דוד אזולאי: לרשות המקומית אין את האפשרות לטפל בזה לבד.

דוד אזולאי: אם לא יהיה טיפול של משרד הפנים, הם לא יטפלו בזה.

דוד אזולאי: לכן אני מבקש להביא את זה לידיעת משרד הפנים.

דוד אזולאי: אתם יכולים לכתב אותנו על מנת שנוכל לסייע בידכם.

דוד אזולאי: תודה רבה הישיבה נעולה.