ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 21, 2009-06-09 09:00

זבולון אורלב: ביקשתי שהשלטון המקומי יהיה נוכח בדיון כי בסופו של דבר הוא מבצע את רוב הבניה החינוכית.

זבולון אורלב: בנוסף יש גם את הבינוי של מנהל הפיתוח שמר צרפתי אחראי עליו.

זבולון אורלב: לא בטוח שהזמנו אותם, אבל גם שם יש בינוי גדול.

זבולון אורלב: מדובר כאן בהיקף גדול מאוד של מבני הציבור.

זבולון אורלב: נתחיל בחינוך הסביבתי.

זבולון אורלב: מי פותח את הדיון מטעם משרד החינוך?

שרה רויטר: אני אפתח, למרות שהיו צריכים להיות כאן ממנהל מדע וטכנולוגיה.

שרה רויטר: יתכן שהם יאחרו.

שרה רויטר: אני מנהלת האגף לחינוך מוסדי.

שרה רויטר: לחינוך הסביבתי במערכת החינוך יש שני היבטים עיקריים.

שרה רויטר: יש תכניות לימודים במדעים ובכל אחת מהכיתות ויש תוכניות שמובילות לחינוך סביבתי.

שרה רויטר: אני לא מצויה מספיק בחומר.

שרה רויטר: אולי אסנת יכולה לדבר בנושא.

שרה רויטר: יש תכניות עם הגנת הסביבה.

שרה רויטר: יש בתי ספר שמקבלים הסמכה להיות בתי ספר ירוקים ואנחנו משתתפים בוועדות.

שרה רויטר: ב"תוכנית קרב" יש תוכנית של הסמכת בתי ספר ירוקים.

שרה רויטר: יש היום 160 בתי ספר כאלה.

זבולון אורלב: מה זאת הסמכה.

זבולון אורלב: אני מבין שעדיין לא כולם הגיעו ממשרד החינוך.

זבולון אורלב: מי מוביל את הסוגיה הזאת של החינוך הסביבתי?

שרה רויטר: ד"ר חנה ויניק שמחתנת עכשיו את בנה שלה בוושינגטון.

זבולון אורלב: קודם כל, שיהיה לה במזל טוב.

אסנת פרנס: אני נציגה של משרד החינוך.

זבולון אורלב: את עליזה מויאל?

אסנת פרנס: לא, אני מקבילה לעליזה מויאל, מפקחת על הוראת המדעים במחוז מרכז במשרד החינוך.

זבולון אורלב: עליזה מויאל לא פה?

זבולון אורלב: היא גם מחתנת?

שרה רויטר: דיברתי איתה והיא היתה אמורה להגיע.

זבולון אורלב: נתחיל עם המשרד להגנת הסביבה.

זבולון אורלב: אני לא יודע מה קורה עם משרד החינוך.

אסנת פרנס: סליחה, אני נציגת מנהלת מחוז מרכז.

זבולון אורלב: אני מקבל את זה אבל עם כל הכבוד, לא מקובל עלי שמפקחת מחוזית תייצג את המיניסטריון הגדול שקוראים לו משרד החינוך והתרבות.

זבולון אורלב: כמובן שזה בלי לפגוע בכבודך ואני מאוד מכבד את מה שאת עושה.

זבולון אורלב: זה באמת לא רציני.

זבולון אורלב: האם ההתייחסות של משרד החינוך הוא שתבוא מפקחת מחוזית לייצג את משרד החינוך - - -

ענת סלע: אני מהאגף לחינוך קדם יסודי ומנהל מדע וטכנולוגיה.

זבולון אורלב: ד"ר ויניק לא נמצאת ואין לי טענות אלא רק ברכות.

זבולון אורלב: ישראל, מה תפקידך?

ישראל וייסנשטרן: אני מפמ"ר מדעי הסביבה במשרד החינוך.

ישראל וייסנשטרן: אני מוכן להתייחס לנושא.

ישראל וייסנשטרן: בשנתיים האחרונות חל שינוי מאוד משמעותי בהתייחסות מערכת החינוך לכל הנושא של חינוך סביבתי.

ישראל וייסנשטרן: הדבר שקידם את העניין הוא שיתוף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה.

ישראל וייסנשטרן: המשרד הקים ועדת היגוי בנושא של קידום החינוך הסביבתי ולימודי הסביבה, ביחד עם המשרד להגנת הסביבה וגורמים נוספים מהאקדמיה.

זבולון אורלב: אני רוצה להבין.

זבולון אורלב: חינוך סביבתי זה מקצוע?

זבולון אורלב: זה תחום דעת?

זבולון אורלב: יש ועדת מקצוע?

זבולון אורלב: יש תכנית לימודים?

ישראל וייסנשטרן: לצערי, חינוך סביבתי זה לא מקצוע.

ישראל וייסנשטרן: הוא מתלווה למקצוע בשם מדעי הסביבה, שקיים בחינוך העל-יסודי, כולל בחינת בגרות במדעי הסביבה, שבה נבחנים כ-5,000 תלמידים בשנה.

ישראל וייסנשטרן: הם נבחנים ב-3 או 5 יחידות.

ישראל וייסנשטרן: מרבית התלמידים נבחנים ב-5 יחידות.

זבולון אורלב: אם זה לא מקצוע, איך אפשר להיבחן בבגרות?

ישראל וייסנשטרן: הדגשתי ואמרתי שיש חינוך סביבתי ויש מקצוע שנקרא מדעי הסביבה.

ישראל וייסנשטרן: מדעי הסביבה מלווה את החינוך הסביבתי כמקצוע לבגרות אבל הוא קיים רק בחטיבה העליונה.

ישראל וייסנשטרן: כל שאר המערכת עוסקת בחינוך סביבתי, שלצערי זה לא מקצוע לימודי אלא זה הקניית ערכים, התנהגויות ומיומנויות שקשורות לאיכות סביבה.

זבולון אורלב: במערכת השעות יש את תחומי הדעת.

זבולון אורלב: איפה זה מופיע בתכנית הלימודים?

ישראל וייסנשטרן: עד לפני כשנתיים זה לא היה מאורגן בחינוך היסודי ובחטיבות הביניים, אלא רק בחטיבה העליונה שלמדו מדעי הסביבה.

ישראל וייסנשטרן: עם הקמת ועדת ההיגוי המשותפת, אחד המדדים בפעילות של הוועדה היה שבתי הספר קיבלו הנחיות להקציב או להחליט על ייעוד מספר שעות מסוים על פי תכנית ללימוד הנושא בבתי הספר היסודיים ובחטיבות הביניים.

ישראל וייסנשטרן: זאת אומרת, זה לא הפך למקצוע אבל זה הפך להיות חלק מההיבטים החינוכיים והערכיים שנעשים במערכת החינוך.

זבולון אורלב: יש משוב כמה בתי ספר מילאו אחר בקשתכם ומקציבים לזה זמן?

ישראל וייסנשטרן: מדובר במאות רבות של בתי ספר שנכנסו לנושא הזה.

זבולון אורלב: יש נתון?

זבולון אורלב: אם אני אבקש מחר את הרשימה, יודעים מי הם בתי הספר?

ישראל וייסנשטרן: אין לי נתונים כרגע, אבל אני בהחלט יכול לספק נתונים.

ישראל וייסנשטרן: מספר בתי הספר הוא מאוד גדול הודות לפעילות.

ישראל וייסנשטרן: באמצעות הוועדה המשותפת בדקו את תכניות הלימודים במקצועות השונים, בעיקר המקצועות שקרובים לנושא של החינוך הסביבתי ולסביבה.

ישראל וייסנשטרן: הדברים רוכזו והופצו לבתי הספר, גם במסגרת של חוזר מנכ"ל מיוחד ועל פי זה פועלים בתי הספר.

ישראל וייסנשטרן: יש שם תכני למידה ופעילות במסגרת של החינוך הסביבתי גם בבית הספר וגם מחוץ לבית הספר.

ישראל וייסנשטרן: זה בהיבט הפורמאלי הכללי לגבי ועדת ההיגוי המשותפת, שלדעתי קידמה מאוד את הנושא במערכת החינוך בשנים האחרונות.

ישראל וייסנשטרן: אחת הדוגמאות: השנה ניתן דגש מיוחד לנושא של שימוש מושכל במים.

ישראל וייסנשטרן: מצוקת המים ידועה לכולנו ובנושא הזה נעשו פעולות רבות, הקשורות גם לנושא של פיתוח ובינוי.

ישראל וייסנשטרן: ישנם בתי ספר שאי-אפשר לשנות בהם את המבנים אבל אפשר להוסיף דברים שקשורים לנושא של שימוש מושכל במים.

ישראל וייסנשטרן: יש מקומות שאוגרים אלפי ליטרים של מים.

ישראל וייסנשטרן: מדובר בהרבה מאוד מים שנאספים במיכלים במהלך השנה.

ישראל וייסנשטרן: המים האלה משמשים לשירותים, לגינה הלימודית או להשקיה ובעיקר משמשים דוגמה לתלמידים שמביאים את זה לבתים.

ישראל וייסנשטרן: אנחנו שומעים תגובות של הורים על הפעילות שנעשתה במערכת החינוך וזה מהווה דוגמה וחיקוי.

זבולון אורלב: יורם הורביץ, בבקשה.

יורם הורביץ: שלום לכולם, אני סמנכ"ל לחינוך מידע וארגונים במשרד לאיכות הסביבה.

יורם הורביץ: נמצאת איתי זיוית לינדר, שהיא ראש אגף חינוך והסברה במשרד וגברת סיגלית רחמן, שאחראית על נושא הבניה הירוקה.

יורם הורביץ: בהקשר לחינוך הסביבתי, אני רוצה להמשיך את הדברים של ישראל ולומר שאכן היה שינוי כמעט מהפכני בשנתיים האחרונות בהנחלת החינוך הסביבתי במערכת החינוך.

יורם הורביץ: הוקמה ועדה משותפת למשרד החינוך ולמשרד להגנת הסביבה.

יורם הורביץ: ד"ר חנה ויניק ואני מרכזים אותה.

יורם הורביץ: נמצאים בה גורמי מקצוע משני המשרדים, כולל הארגונים הירוקים.

יורם הורביץ: ועדת ההיגוי הזאת הגיעה להסכמה על תכנית משותפת, שכוללת הרבה מאוד תחומי פעולה, החל באיתור אותם נושאים הקיימים במקצועות השונים הקשורים להגנת הסביבה, מיפוי שלהם, והעברה מסודרת של המסמך לכל המורים בכל המקצועות כדי שיוכלו להתמקד בנושא הזה.

יורם הורביץ: זה בהקשר לתכנית הלימודים.

יורם הורביץ: אחד הנושאים המשמעותיים הנוספים שאנו עוסקים בו הוא נושא של הכשרת מורים.

יורם הורביץ: הגענו למסקנה שיש רתיעה מצד מורים שאינם בקיאים בתחום הזה לעסוק בכך ולכן הדרך לפצח את הבעיה הזאת היא להכשיר אותם.

יורם הורביץ: קיימנו שני קורסים למורים מובילים.

יורם הורביץ: בכוונתנו לקיים שני קורסים נוספים כדי ליצור מניפה של ידע של מורים מובילים לתוך מערכת החינוך.

יורם הורביץ: בנוסף, יש שורה שלמה של אירועי שיא, של תחרויות, ימי עיון ושורה אירועים על מנת לקדם את המודעות במערכת החינוך לנושא הזה.

יורם הורביץ: הבעיה שלנו היא, שמעבר לאותה תכנית, שהיא מוסכמת ותכנית טובה, איך מטמיעים ואיך יוצרים את השינוי ברמה של בית הספר הבודד?

יורם הורביץ: לגבי העניין הזה, חשבנו שנכון ליצור את המחויבות של ההנהלה הבכירה ובמשך השנתיים האחרונות כינסנו פעמיים ישיבות הנהלה משותפות של משרד החינוך והמשרד להגנת הסביבה, כולל מנהלי המחוזות, כולל מערכת הפיקוח.

יורם הורביץ: יצאה הנחייה ברורה, כהחלטת הנהלה, כולל חוזרים של מנכ"ל משרד החינוך למערכת, שהנושא הזה נמצא בסדר עדיפות גבוה.

יורם הורביץ: השנה האחרונה הוכרזה כשנה ירוקה במערכת החינוך וניתנה הנחייה לכל המערכת לפעול בנושא, קרי, להטמיע לפחות 30 שעות לימוד שנתיות לכל תלמיד בישראל.

זבולון אורלב: באיזה שכבות גיל?

יורם הורביץ: בבתי ספר יסודיים ובחטיבות הביניים.

יורם הורביץ: מעבר לכך, המשרד להגנת הסביבה, בשיתוף עם משרד החינוך, מקיימים מערכת של הסמכת מוסדות ירוקים, גם גנים וגם בתי ספר.

יורם הורביץ: אנחנו רואים בדבר הזה תהליך מאוד חשוב ומהותי כי מדובר בתהליך שבודק התנהלות לאורך זמן של בתי הספר.

יורם הורביץ: אנחנו מוודאים שהנושא אכן נמצא בתוך תכניות הלימוד השונות.

יורם הורביץ: לשאלתך האם זה מקצוע.

יורם הורביץ: היה ויכוח גדול, אפילו אידיאולוגי, האם היה ראוי שתהיה שעה נפרדת לנושא איכות הסביבה או שראוי שהנושא ייכנס במקצועות אחרים.

יורם הורביץ: הציניקנים יגידו שזה מסיבות תקציביות אבל אני אומר לך שאנשי מקצוע בתחום הגיעו למסקנה, שהיות והנושא הוא נושא רחב אינטר-דיסציפלינארי, עדיף שהוא ייכנס בכל המקצועות, קרי, מדעי הטבע, גיאוגרפיה, אזרחות, של"ח, חקלאות, אזרחות וכדומה.

יורם הורביץ: בכל נושא ונושא אפשר למצוא את התכנים לקידום המודעות הסביבתית.

יורם הורביץ: כפי שאמרתי, אנחנו מקיימים מערכת שלמה של הסמכת מוסדות חינוך, אותו תהליך שהוא המשכי וכולל גם הטמעה של הנושא בתכנית הלימודים וגם פעילות של המוסד החינוכי עצמו, פעילות מושכלת מבחינת השימוש במשאבים.

יורם הורביץ: בנוסף, קיימת גם פעילות של מוסד החינוך מול הקהילה, כדי ליצור שיתוף של הקהילה וקידום הנושא גם מחוץ למערכת.

זבולון אורלב: יש לכם מושג מה קורה בפועל?

יורם הורביץ: זאת שאלה מצוינת ואני שואל אותה יום-יום, מהו אותו מדד אובייקטיבי.

זבולון אורלב: אמרת שציפיתם שכל בית ספר יקדיש 30 שעות שנתיות, שזה בערך שעה בשבוע.

זבולון אורלב: לכם יש מושג בכמה בתי ספר זה פועל?

יורם הורביץ: אין לי נתון מספרי אבל אנשי משרד החינוך בכל הדרגים אומרים שהם רואים שינוי ויש יותר ויותר בתי ספר שניגשים להליכי הסמכה.

יורם הורביץ: הנושא הזה יותר ויותר נכנס כאורח חיים בתרבות של בית הספר.

יורם הורביץ: באמת חסר לי סקר - - - .

עליזה מויאל: אני יכולה לענות?

זבולון אורלב: מי הגברת?

עליזה מויאל: מפקחת ארצית למדע וטכנולוגיה במשרד החינוך.

עליזה מויאל: איחרתי להגיע כי משום מה השם שלי לא הופיע בכניסה.

עליזה מויאל: חיכיתי שם בתור הארוך.

יורם הורביץ: עוד מילה, אדוני היושב ראש.

יורם הורביץ: זה מה שנעשה עד עתה.

יורם הורביץ: כמו שלך יש חשש האם באמת קורה משהו, גם אנחנו חוששים ואנחנו לא בטוחים שההטמעה נעשית בכל המערכת.

זבולון אורלב: תבין מה זה 30 שעות.

זבולון אורלב: אני מעריך שבחינוך היסודי יש בערך 25,000 כיתות.

זבולון אורלב: כלומר, צריך ש-25,000 מורים יעבירו שעה בשבוע.

זבולון אורלב: אני לא יודע עם כמה מורים נפגשתם אבל תבין את המושגים.

זבולון אורלב: אני מניח שבחטיבות הביניים יש כ-13,000 כיתות.

זבולון אורלב: מישהו כאן יודע את הנתון?

זבולון אורלב: אני רואה שאני יודע את הנתונים יותר טוב מכם.

זבולון אורלב: יש 50,000 כיתות במערכת החינוך.

אסנת פרנס: יש 650 חטיבות ביניים.

אסנת פרנס: בכל שכבה יש 15 כיתות.

זבולון אורלב: בין 10,000 ל-15,000.

זבולון אורלב: אנחנו מדברים על 35,000-40,000 כיתות, שאתם מצפים שיינתנו שם 30 שעות שנתיות.

זבולון אורלב: צריך לקבל מושג מה קורה.

זבולון אורלב: תכף נדבר על מחוז מרכז.

זבולון אורלב: מחוז מרכז מהווה 40% ממערכת החינוך והוא יכול להוות מודל.

זבולון אורלב: כמה מבתי ספר שלכם ממלאים את הציפייה הזאת?

אסנת פרנס: 90% מבתי הספר לומדים.

אסנת פרנס: בדקנו שינוי עמדות - - -

זבולון אורלב: 90% מבתי הספר לומדים 30 שעות שנתיות?

אסנת פרנס: כן, עם תכניות לימודים ויותר מ-30 שעות.

זבולון אורלב: זה נתון בהחלט מעודד.

זבולון אורלב: כמה בתי ספר עברו הסמכה?

יורם הורביץ: כ-200 בתי הספר, מיעוטם חטיבות ביניים.

זבולון אורלב: כמה בתי ספר יסודיים קיימים?

אסנת פרנס: 1,562 בתי ספר.

יורם הורביץ: רק כדי לסבר את האוזן, בהליכי הסמכה של גני ילדים, שאנחנו מייחסים להם חשיבות רבה, לפני כשנתיים היו כ-30 בקשות.

יורם הורביץ: בשנה קודמת היו כ-60 בקשות ובשנה הזאת יש מעל 200 בקשות.

יורם הורביץ: זה עדיין מספרים קטנים ביחס למספר הגנים - - -

זבולון אורלב: ההסמכה הזאת עולה כסף?

יורם הורביץ: ההסמכה הזאת מעניקה לבתי הספר מענק של 10,000 שקלים, שלמעשה מממנת את התהליך ואת האמצעים שהם צריכים לרכוש במסגרת התהליך.

זבולון אורלב: זה מתקציב המשרד להגנת הסביבה?

יורם הורביץ: כן.

אסנת פרנס: בית הספר צריך לעמוד בקריטריונים כדי לקבל את הכסף ולהוכיח עבודה ועשייה.

יורם הורביץ: התהליך מאוד מובנה, מסודר, עם קריטריונים מדידים.

יורם הורביץ: בחודשיים האחרונים, מאז שהשר ארדן נכנס למשרד, הוא קבע יעד, שהחינוך הסביבתי הוא בראש סדר העדיפויות של עבודת המשרד והוא מתכוון לחזק את הנושא, להקצות תקציבים משמעותיים לתחום.

יורם הורביץ: אני מקווה שבעוד שנה נוכל להראות גידול רחב מאוד בפעילות.

זבולון אורלב: הוא אשר אמרתי, התקווה היא מערכת החינוך.

זבולון אורלב: אגב, בתוך מערכת החינוך, אני חושב שככל שיורדים בגיל החשיבות רבה יותר.

זבולון אורלב: גברת מויאל, בבקשה.

עליזה מויאל: ראשית, אני רוצה לומר שאנחנו פועלים בנושא גם במערכת החינוך הפורמאלית וגם במערכת החינוך הלא פורמאלית, יחד עם מנהל חברה ונוער.

עליזה מויאל: העבודה שלנו היא בשלושה רבדים.

עליזה מויאל: ראשית, הדבר הבסיסי הוא שכדי ליצור מעורבות של תלמידים בנושא נדרש ידע.

עליזה מויאל: אנחנו מקנים את הידע והערכים הבסיסיים כדי שתלמידים יוכלו להבין את המושגים ואת הסוגיות בנושא סביבה , וכדי שהם יוכלו גם לנקוט עמדה בסוגיות סביבתיות.

עליזה מויאל: המטרה הסופית שלנו היא שינוי התנהגות.

עליזה מויאל: אנחנו יודעים שכדי להשיג שינוי בהתנהגות של תלמידים נדרש תהליך של הקניית ידע בסיסי מתאים וכן עשייה.

עליזה מויאל: העשייה נעשית בתוך בתי הספר, בקהילה ובשיתוף כל הארגונים הירוקים.

עליזה מויאל: אנחנו עובדים עם המשרד להגנת הסביבה באופן מאוד אינטנסיבי וגם עם משרד התשתיות בנושא של אנרגיה.

עליזה מויאל: בנוסף, אנחנו עובדים עם התעשייה ועם מוסדות שונים אקדמיים כדי לקדם את הנושא, כולל עבודה עם פורום מופת להכשרת מורים, כי אנחנו חושבים שמורים צריכים להגיע למערכת כבר בהכשרתם עם הידע המתאים.

זבולון אורלב: אני מסכים איתך.

זבולון אורלב: כמה מכלל פרחי ההוראה נחשפים?

עליזה מויאל: לכל מכללה יש תכניות משלה.

עליזה מויאל: ישנה ועדה שישבה במשך השנה והחליטה על פעילות שתיעשה באופן מערכתי ויועבר מסמך לכל המכללות מה לעשות ואיך לעשות.

עליזה מויאל: ברור שיש פה הרבה מאוד חופש בחירה בהתאם לצוות ולאנשי המכללה.

עליזה מויאל: ישנה עבודה מערכתית בנושא.

זבולון אורלב: כלומר, יכולה להיות גננת שעברה תהליך הכשרה ולא - - -

עליזה מויאל: היום כן, אבל בעתיד אנחנו לא רוצים שזה יקרה.

זבולון אורלב: מתי זה בעתיד?

עליזה מויאל: אני חושבת שכבר בשנה הבאה התכנית הזאת תעבור.

עליזה מויאל: ברמה הכללית היא תיתן תשובות.

עליזה מויאל: איפה יעשו את זה?

עליזה מויאל: באלו תחומים?

עליזה מויאל: האם דרך מקצועות?

עליזה מויאל: זה נתון לבחירתם.

עליזה מויאל: אבל, כשהנושא ייכנס תהיה הנחיה.

עליזה מויאל: הפורום שאחראי כן חושב שהנושא חשוב ושהוא צריך להיות חלק מההכשרה של פרחי ההוראה.

עליזה מויאל: אנחנו גם ממשיכים בקורסים למורים מובילים בתוך המערכת כי אנחנו רוצים שבכל בית ספר יהיה מורה שמוביל את הנושא.

עליזה מויאל: אנחנו עושים קורסים למורים מובילים.

עליזה מויאל: בשנתיים האחרונות עשינו קורסים כאלה.

זבולון אורלב: כמה מורים עברו קורסים כאלה?

עליזה מויאל: 200 מורים בצורה אינטנסיבית.

זבולון אורלב: אני רוצה שהציבור ישמע.

זבולון אורלב: אנחנו מדברים על היקפים של 40,000 כיתות אבל 200 מורים עברו קורסים.

זבולון אורלב: אני שמח ש-200 מורים עברו.

עליזה מויאל: אתה לא מבין נכון.

עליזה מויאל: 200 מורים עברו הכשרה אינטנסיבית של 60 שעות של מורה מוביל.

עליזה מויאל: במקביל יש כאלה שעובדים כבר שנים.

זבולון אורלב: כמה מורים עובדים כבר שנים?

עליזה מויאל: ארגוני הסביבה יכולים לומר לך שהם עובדים עם מערכת החינוך - - -

זבולון אורלב: אני מצפה שכשבאים עובדי משרד הם יבואו עם נתונים.

זבולון אורלב: אנחנו נודניקים, שואלים שאלות טיפשיות.

זבולון אורלב: אנחנו מבקשים מסד נתונים בסיסי.

זבולון אורלב: על מה אנחנו מדברים?

זבולון אורלב: על איזה היקף אנחנו מדברים?

עליזה מויאל: עשינו מיפוי ממוחשב של בתי הספר היסודיים כדי לבדוק את כל הפעילות בנושא שנה ירוקה.

עליזה מויאל: 70% מבתי הספר עשו פעילות משמעותית בשנת הלימודים תשס"ט.

זבולון אורלב: אני מברך על כך שקבעו שנה ירוקה.

זבולון אורלב: מה יקרה בשנה הבאה, כשזה לא יהיה הנושא?

עליזה מויאל: החלטנו שהפעילות ממשיכה אבל כל שנה נשים דגש על נושא אחר.

עליזה מויאל: בשנה שעברה היה ניהול משאבי טבע, בשנה הבאה אנחנו ממשיכים בניהול משאבי טבע בדגש על מים, בשל משבר המים.

עליזה מויאל: האו"ם הכריז על נושא שמירה המגוון הביולוגי והוא יהיה נושא מרכז בנושא הסביבה במערכת החינוך בשנה הבאה.

עליזה מויאל: אנחנו כל הזמן עובדים אבל משנים הדגשים כדי שהמערכת תתרענן ותתחדש ותיתן הדגשים שונים בנושא סביבה כי זה נושא רחב מאוד.

זבולון אורלב: מה עמדתך ביחס לסוגיה של מקצוע או לא מקצוע?

עליזה מויאל: התפיסה שלנו היא שזה לא עוד מקצוע.

עליזה מויאל: זאת גם התפיסה בעולם.

עליזה מויאל: זה יסוד מארגן שצריך לעבור כחוט השני בתוך המקצועות השונים.

עליזה מויאל: מעבר לידע אנחנו מדברים על ערכים שצריך להקנות.

עליזה מויאל: זה חייב לעבור בתוך בית הספר במסגרת של כל הנושאים.

עליזה מויאל: כל המורים צריכים לעסוק בנושא.

עליזה מויאל: אנחנו הכנו מסמך לכל מערכת החינוך שבה מיפינו תכניות לימודים שונות, כיצד עקרונות לפיתוח בר-קיימא מתבטאים בתוך תכניות הלימודים שלנו, כך שכל אחד מהמורים יעסוק בזה במסגרת 30 השעות שדיברנו עליהם.

זבולון אורלב: גברת מויאל, אבל יש 120,000 מורים ואת רוצה שזה יהיה בכל המקצועות.

זבולון אורלב: אתם מכשירים 200 מורים בשנה באופן אינטנסיבי.

עליזה מויאל: לא בכל מקצועות זה באותה אינטנסיביות.

זבולון אורלב: בסדר, 60,000 מורים.

זבולון אורלב: קחי את המורים לספרות, את המורים לתנ"ך, לגיאוגרפיה, לביולוגיה, מדריכי השל"ח.

עליזה מויאל: יש גם גיאוגרפיה, טכנולוגיה, חקלאות.

עליזה מויאל: אלה המקצועות המשמעותיים שיש בהם את בסיס הידע.

זבולון אורלב: מה שעכשיו אמרת זה 60,000 מורים.

זבולון אורלב: תסבירי לי איך זה יקרה?

זבולון אורלב: יש תכנית רב שנתית?

זבולון אורלב: איך זה יקרה?

זבולון אורלב: איפה המנהלים בתוך כל הסיפור הזה?

עליזה מויאל: לא שמעתי את תחילת דבריו של מר הורביץ.

עליזה מויאל: היו לנו ישיבות שהתחילו מהמטה אל מנהלי המחוזות ואל בתי הספר.

עליזה מויאל: יש לנו מערכת עם פירמידה שבה הדברים יורדים עד לכיתות.

יורם הורביץ: אני רוצה להעיר בקשר להכשרת מורים.

יורם הורביץ: אני מסכים לחלוטין לכל השאלות ולכל התהיות האם זה מספיק.

יורם הורביץ: זה באמת לא מספיק.

יורם הורביץ: התחיל תהליך וזהו תהליך הדרגתי ומתמשך.

יורם הורביץ: התהליך חיובי וצועד לכיוון הנכון אבל חייבים להרחיב אותו.

יורם הורביץ: הכשרות של 200 מורים מובילים זה לא מספיק.

יורם הורביץ: בכפוף לאפשרויות התקציביות, אנחנו מתכוונים ליצור השתלמויות בית ספריות ב-500 בתי ספר בשנה.

יורם הורביץ: זה היעד שלנו, כמובן יחד איתכם.

יורם הורביץ: אנחנו ניצור תכנים ונכשיר 500 השתלמויות לשנה בבתי הספר.

יורם הורביץ: נעשה זאת במשך כמה שנים כך שכל מורה יעבור השתלמות כזאת.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: אני רוצה לחזור לד"ר ענת סלע מהחינוך הקדם יסודי.

זבולון אורלב: אני יכול להתייאש מאחרים אבל אולי התקווה.

ענת סלע: אנחנו התקווה כי אנחנו הכי צעירים.

ענת סלע: הכול מתחיל בגיל הרך.

ענת סלע: אני נמצאת כאן עם ד"ר אסתר ברוקס ואנחנו שתינו מהאגף לחינוך קדם יסודי.

ענת סלע: ד"ר אסתר ברוקס היא מדריכה ארצית לחינוך סביבתי.

ענת סלע: בשנתיים האחרונות אנחנו עושים הרבה מאוד פעולות עם גננות.

זבולון אורלב: מה הנתונים?

ענת סלע: יש 10,000 גנים ויש כ- 12,000 גננות.

ענת סלע: אנחנו עושים הרבה מאוד הסברה והכוונה לקראת התהליך של ההסמכה של גנים ירוקים, בשיתוף עם המשרד להגנת הסביבה.

ענת סלע: אנחנו משחררים הרבה מאוד מידע על התהליכים האלה, על העקרונות, ועל הנושאים.

זבולון אורלב: כמה גנים עברו הסמכה?

ענת סלע: השנה ניגשו 208 גנים.

ענת סלע: בשנה הראשונה היו לנו 38, בשנה השנייה 84, השנה 208.

ענת סלע: זה מספר שהולך וגדל.

ענת סלע: כפי שנאמר כאן גם על ידי עליזה מויאל, אנחנו משלבים את הנושא בלימודים של מדע וטכנולוגיה בגני ילדים.

ענת סלע: אנחנו בוחרים לשים דגש על הערכים ועל האזרחות ועל תהליכי החקר, על הפליאה.

ענת סלע: מתוך עיקרון, אנחנו לא מכבידים על הילדים בעניינים של איום על כדור הארץ אלא מעודדים את הרחבת המבט שלהם.

זבולון אורלב: את יכולה לומר כמה מילים על התוכן?

ענת סלע: מכיוון שאצלנו אין מקצועות, תחומי לימוד ושעות סדורות ביום לכל אחד מן התחומים, אנחנו רואים במבנה הגן ובחצר שלו יחידה אחת שהלמידה מתרחשת בפנים ובחוץ, בעיקר באמצעות משחק ובאמצעות פעילויות בשגרה שחוזרות על עצמן מידי יום.

ענת סלע: זאת אומרת, אם אנחנו רוצים שילדים יביעו פליאה, יתבוננו במה שקורה בטבע ויבחינו בשינויים, אנחנו מכניסים את זה בהנחיות לגננות, להכניס פעולות חוזרות יום-יום של יציאה החוצה.

זבולון אורלב: מה הערכים?

ענת סלע: שמירה על הסביבה, מגוון ביולוגי, יצורים חיים וסביבות חיים בסביבה הקרובה.

זבולון אורלב: מה זה אומר לילד שמירה על הסביבה?

ענת סלע: זה אומר שהוא לומד להתבונן בבתי גידול ולזהות ביצורים חיים שונים יצורים חיים כמוהו ושונים ממנו; לפתח את האחריות שלו על יצורים חיים בסביבה שלו, מבחינת בל תשחית; תנאי מחייה של צמחים ושל בעלי חיים, מבחינת האכלה של ציפורים, זימון של ציפורים ופרפרים לחצר הגן על ידי שתילה של צמחים מסוימים; הכוונה של שאריות מזון ויצירת קומפוסט; שימוש בקומפוסט בחזרה אל הגינה.

ענת סלע: פעולות שחוזרות באופן שוטף לאורך כל השנה.

ענת סלע: לכן, מבחינתנו, הנושא שהיינו רוצים לשים על השולחן הוא החצר האקולוגית.

ענת סלע: אנחנו צריכים שבתכנון ובבניה של גני הילדים שייקחו בחשבון מה שותלים?

ענת סלע: איפה שותלים?

ענת סלע: שיאפשרו את שדה הבור הקטן.

זבולון אורלב: מה עושים בנדון?

ענת סלע: בעבר גני הילדים, גם בקיבוצים, היו יוצאים יום-יום לסיור.

ענת סלע: היום גם בקיבוצים כבר לא מאפשרים את היציאה החוצה משטח הגן אל הסיור היומי.

ענת סלע: לכן ההיכרות של הילדים ע הטבע, במיוחד בתוך העיר, הולכת ומצטמצמת.

ענת סלע: לכן חשוב לנו שתושקע הרבה מחשבה בבניית חצר אקולוגית שתאפשר גם היכרות עם שטח בור וגם היכרות עם גינת ירק, גם היכרות עם עצים נושאי פרי וכן הלאה.

זבולון אורלב: אנחנו עדיין בסוגיה החינוכית.

זבולון אורלב: בשעה 10:00 נעבור לסוגיה הפיזית יותר.

זבולון אורלב: יובל ארבל, בבקשה.

זבולון אורלב: רבותיי, אני מקציב 2 דקות לכל אחד כדי שמקסימום אנשים יוכלו לדבר.

יובל ארבל: אני סמנכ"ל של ידידי כדור הארץ בתל-אביב.

יובל ארבל: זה ארגון ישראלי-ירדני-פלסטיני.

יובל ארבל: במשך 9 שנים אנחנו מפעילים תכנית שנקראת "מים ושכנות טובה" שמתפרסת ב-23 קהילות בישראל, ירדן ופלסטין.

יובל ארבל: נמצא איתו פה מוחמד שהוא רכז בקהילת בקעה-ג'ת.

יובל ארבל: אנחנו עושים שם פעילות חינוכית ושמירה על מקורות המים, ניהול הגנים משותף.

יובל ארבל: לכל קהילה יש קהילה שכנה מעבר לגבול ובעצם הם לומדים ועובדים גם עם נוער ועם ילדים וגם עם ראשי מועצות, בנושא של שמירה על המים מבחינת זיהום וגם חיסכון במים.

יובל ארבל: בנושא של תכניות לימודים, יש לנו ספר שתורגם בשנת 1995 ושנקרא "ספר המים".

יובל ארבל: אולי מוחמד ירצה להציג.

זבולון אורלב: אתה לא נותן רשות דיבור, אני נותן רשות דיבור.

יובל ארבל: הספר מדבר על מקורות המים, הבנה של מחזור המים, גם מי תהום, גם מים בנחלים.

יובל ארבל: המים הם משאב סביבתי שהוא חוצה גבולות ולכן יש לחשוב עליהם בצורה אזורית ולא רק במקום הקטן שלו.

יובל ארבל: זה צד אחד של התכנית.

יובל ארבל: הצד השני הוא הצד היותר מעשי שבו עושים פעילויות של חיסכון במים.

יובל ארבל: במספר בתי ספר נבנו מתקנים של איסוף מי גשמים, תפיסת מי מזגנים ומחזור של מים אפורים, מי ברזיות דרך שיטה של אגנים ירוקים.

יובל ארבל: הכול נעשה בייעוץ של מהנדסי מים, בפיקוח ובאישור של המנהלים במקום.

זבולון אורלב: אנשי מכללת דוד ילין, בבקשה.

מיכל יובל: אני מהמכללה האקדמית על שם דוד ילין בירושלים.

מיכל יובל: אני מייסדת שותפה של המכון לחינוך לקיימות במכללה.

מיכל יובל: אני אדבר בנושא של הכשרת מורים.

מיכל יובל: אנחנו פועלים בשלושה תחומים: אנחנו עושים תהליך כולל של כלל קהילת המכללה, של הטמעת תרבות מקיימת ברבדים הפיזיים, החברתיים והחינוכיים.

מיכל יובל: אנחנו עובדים על תהליך שנקרא "מקורס קיים לקורס מקיים", כשבתוך תכנית הלימודים הקיימת, בדיסציפלינות השונות, אנחנו עובדים עם מרצים שמעוניינים בנושא בהטמעה של הקורסים והטמעה של תכנים, של קיימות, בתוך תכנית הלימודים הקיימת.

מיכל יובל: הרכיב השלישי הוא, שאנחנו עושים הכשרות ייעודיות של 450 שעות בערך, לסטודנטים שמתמחים בנושא של חינוך לקיימות במערכת החינוך.

מיכל יובל: הדגש הוא סביבתי חברתי משולב.

מיכל יובל: אנחנו לא עוסקים רק בסוגיות של איכות הסביבה - - -

זבולון אורלב: איזה אחוז מפרחי ההוראה מסיימים אצלכם את ההכשרות?

מיכל יובל: כל שנה יוצאים 40 איש שעברו הכשרה יסודית ועמוקה.

מיכל יובל: כלל הקהילה נחשפת באופן סמוי וגלוי יום יומי לתרבות מקיימת.

מיכל יובל: יש לנו מרכז ניהול אשפה, יש לנו מועדון קיימות.

זבולון אורלב: מה עם יתר המורים?

מיכל יובל: לאט לאטי, אנחנו בתהליך.

זבולון אורלב: הסיבה לא מחכה לנו.

זבולון אורלב: התהליכים שם הם לא ב"סטנד ביי".

מיכל יובל: אשמח להעיר בעניין הזה שאנחנו מוצאים שותפים מצוינים במשרד להגנת הסביבה.

מיכל יובל: מאז שד"ר חנה ויניק במשרד החינוך לקחה את הנושא על עצמה, אז גם במשרד החינוך אנחנו מתחילים לראות שותפות.

זבולון אורלב: החברה להגנת הטבע.

דפנה גן: אני מנהלת החינוך הסביבתי בחברה להגנת הטבע.

דפנה גן: אנחנו פועלים כבר 10 שנים בחינוך סביבתי בתוך בתי הספר.

דפנה גן: אני דווקא רוצה להתייחס קודם כל לעניין של כמויות.

דפנה גן: עכשיו אנחנו באמצע סקר מדגמי של כמה בתי ספר באמת מודעים ל-30 שעות האלה.

דפנה גן: בסקר שלנו לא יותר מ-50% מודעים בכלל.

דפנה גן: הסקר הוא סקר מדגמי שנערך בכל הארץ.

זבולון אורלב: כדי להגיד שיש סקר, אתם צריכים לשים נייר על השולחן.

דפנה גן: הסקר לא גמור.

דפנה גן: כשזה יהיה גמור, הנייר יהיה על השולחן.

דפנה גן: אנחנו נמצאים כבר 10 שנים בתוך בתי הספר.

דפנה גן: יש לנו 200 בתי ספר עם 20,000 ילדים ששותפים בתכניות שיש בהן הרבה יותר מ-30 שעות שנתיות, דרך הכשרת מורים שאנחנו עושים ודרך הנחיית מדריכים שלנו שנכנסים לכיתות.

דפנה גן: אנחנו רואים התקדמות מאוד גדולה - - -

זבולון אורלב: דפנה, איפה המעצור?

דפנה גן: המעצור הוא קודם כל תקציבי.

דפנה גן: אני מסכימה עם האמירה שזה לא צריך להיות מקצוע, זה צריך להיות מוטמע בכלל התכניות.

דפנה גן: אנחנו עושים שני קורסי הכשרת מורים בשנה ל-60 מורים מובילים, זה לא יכול להגיע לכמות כזאת של מורים שבאמת תטמיע את זה הלאה.

דפנה גן: אם אנחנו רוצים להשפיע השפעה אמיתית, אנחנו צריכים לעשות את זה בהיקפים הרבה יותר גדולים.

דפנה גן: גם בתוך השעות שבמערכת.

דפנה גן: אותן 30 שעות הן לא שעות נוספות, אלה 30 שעות שמורים צריכים לגזור אותם מתוך תכניות הלימודים.

דפנה גן: זה בסדר, אבל המורים צריכים להיות מחויבים לזה, מתוגמלים על זה.

דפנה גן: באיזו דרך המורים צריכים להיות רתומים לעניין.

דפנה גן: יש הרבה מורים שקשה לרתום אותם לנושא הזה.

דפנה גן: הרבה פעמים הם מחפשים תגמול לעניין.

דפנה גן: התגמול יכול להיות בכל מיני צורות אבל הם לא תמיד מקבלים אותו.

דפנה גן: לכן התהליך כרגע הוא מאוד קטן.

דפנה גן: הוא הרבה יותר טוב ממה שהיה.

דפנה גן: במשך 10 שנים אנחנו מנסים להתקדם אבל יש לו עוד הרבה מה להתפתח.

דפנה גן: אני חושבת שמורים מובילים זה דבר טוב, אבל צריך לעשות גם השתלמויות מורים בין צוותיות כי יש צוותים מאוד ותיקים בתוך בבתי הספר ופרחי ההוראה והמורים המובילים לא מספיקים, כדי להוביל שינוי מערכתי ברמות גבוהות יותר.

זבולון אורלב: כרמי ויסמן, בבקשה.

כרמי ויסמן: אני מארגון סביבה ישראל.

כרמי ויסמן: אנחנו מפעילים תכניות של חינוך סביבתי בתוך בתי ספר בישראל ובחו"ל, בעיקר בבתי ספר ממלכתיים, שיש להם כבר הסמכה לבתי ספר ירוקים.

כרמי ויסמן: אני לא אעשה יחסי ציבור לארגון כי אתם יכולים לקרוא עליו.

כרמי ויסמן: אני אדבר יותר על הקשיים.

כרמי ויסמן: הקשיים הגדולים, כפי שאנחנו רואים אותם הם כמה.

כרמי ויסמן: אלף, הרבה מאוד ממה שהוגדר כחינוך סביבתי, הפך להיות חינוך לפרויקטים.

כרמי ויסמן: הבעיה היא שחינוך סביבתי הוא יותר חינוך לפרויקטים: פרויקטים למנהיגות, פרויקטים ליצירות, פרויקטים ליהדות וסביבה, פרויקטים לאמנות וכדומה.

כרמי ויסמן: כשאתה מודד מה התלמידים יודעים ומה הם לא יודעים, מה המורים יודעים ומה הם לא יודעים, הידע הסביבתי הוא מאוד מאוד דל.

כרמי ויסמן: אם תסתכלו בחוברת שהוצאנו, בהשוואות בין תלמידים בארץ לתלמידים בחו"ל, אצל רוב התלמידים בישראל, כששואלים אותם מהי הדרך הכי אפקטיבית לשמור על הסביבה בישראל?

כרמי ויסמן: 80% מהתלמידים בישראל אומרים מחזור, מחזור.

כרמי ויסמן: זה הערך היחידי שהם מכירים ושמעו עליו.

יהודית גידלי: זה כבר טוב.

כרמי ויסמן: זה לא כל כך טוב, תקראי את ההמשך.

כרמי ויסמן: האבות של התנועה הסביבתית, של הידע הסביבתי הם: "הפחת, השתמש ומחזר".

כרמי ויסמן: התלמידים שלנו בישראל לא שמעו על הנושא של הפחתה כי אין פרויקטים בנושא של הפחתה.

כרמי ויסמן: לדעתי, העניין של החינוך הסביבתי צריך לבוא מעבר לפרויקטים.

כרמי ויסמן: זה צריך להיכנס בתוך מקצוע.

כרמי ויסמן: המורים רוצים ידע, הם רוצים תכניות לימודיות.

כרמי ויסמן: לא תמיד צריך להכניס עוד שעות במערכת.

כרמי ויסמן: התוכניות שלנו עובדות עם מחנכים, עם יועצים, עם רבני בתי ספר, עם מורים לאנגלית, עם מורים למדעים.

כרמי ויסמן: הם רוצים חומר והם רוצים תכניות והם רוצים ידע אמיתי.

זבולון אורלב: לפי דעתך, יש מספיק חומר בבתי הספר?

כרמי ויסמן: לצערי אין מספיק חומר בבתי הספר.

כרמי ויסמן: אין חומר מקצועי ברמה גבוהה מספקת.

כרמי ויסמן: יש דברים יפים ואני לא רוצה להגיד שאין דברים יפים.

כרמי ויסמן: אני חושב שהמשרד להגנת הסביבה עושה דברים נהדרים וגם משרד החינוך.

כרמי ויסמן: ללא הסיוע שלהם, הארגון שלנו, סביבה ישראל, לא היה קיים.

זבולון אורלב: לא צריך להגיד להם תודה, הם עושים את תפקידם.

זבולון אורלב: אני רואה שתי נקודות, שאם נצליח להתגבר עליהן, אנחנו נעצים את תהליך השינוי.

זבולון אורלב: אני מתרשם שיש תהליך שינוי חיובי, במודעות בערנות וגם אולי בהיקפים, אם כי ברור שאנחנו נמצאים בתחילת הדרך.

זבולון אורלב: יש שתי נקודות שבהן צריך להעצים כמה שיותר ולהערכתי, אם שתי הנקודות האלה יטופלו ביתר עוצמה, יש סיכוי להעצים מאוד את הטיפול בחינוך הסביבתי.

זבולון אורלב: אחד זה הגיל הרך.

זבולון אורלב: כלומר, בדרך הטבע הגיל הרך יהיה גם הגיל הבוגר והמתבגר והוא גם גיל שמוכן לקבל יותר שינויים.

זבולון אורלב: אני לא יודע אם הכלל הזה חל גם על גננות לעומת מורות.

זבולון אורלב: פעם חשבתי כך, היום אני לא בטוח.

זבולון אורלב: כלומר, זה אומר שצריך להשקיע הרבה.

זבולון אורלב: לא שאלתי האם בתוך המורים המובילים ישנן גם גנות?

ענת סלע: יש גננות.

זבולון אורלב: אני שמח.

זבולון אורלב: הואיל ומנהל המדע והטכנולוגיה מוביל את העניין – זה לא שאני מתייאש מהעל-יסודי, אבל בחלוקה של המאמץ, הייתי שם את המאמץ היותר גדול בגיל הרך.

זבולון אורלב: זה לדורות וזה יימשך גם הלאה.

זבולון אורלב: הסוגיה השנייה היא הכשרת מורים והשתלמותם.

זבולון אורלב: אם לא תהיה הכשרת לבבות בקרב המורים לא יעזור כלום.

זבולון אורלב: זה לא יעזור גם אם ניתן 60 שעות או ניתן 80 שעות, וגם אם נעשה עוד תכניות ועוד מושגים.

זבולון אורלב: צריך להשקיע הרבה מאוד במורים.

זבולון אורלב: ההכשרה היא הדרך הארוכה וההשתלמות היא הדרך היותר קצרה אבל היא פחות אפקטיבית כי כל אחד רוצה להשתלם בתחום הדעת שלו.

זבולון אורלב: אני לא רוצה להיכנס לויכוח של מקצוע או לא מקצוע.

זבולון אורלב: אני חושב ששני הדברים נכונים.

זבולון אורלב: תחום דעת שהוא לא מקצוע, אז הוא תנועת נוער, ולא שאני מזלזל.

זבולון אורלב: אני בוגר תנועת נוער ואני גאה שאני בוגר בני עקיבא.

זבולון אורלב: אין לי ספק שחלק מאורח חיי ואישיותו הם מתרומה של תנועת הנוער.

זבולון אורלב: לתנועת הנוער יש תרומה מאוד גדולה אבל לתנועת נוער יש את התהליך החינוכי שלה ולבית הספר יש את התהליך החינוכי שלו.

זבולון אורלב: בית הספר צריך גם להקנות ערכים אבל גם להקנות ידע.

זבולון אורלב: אי-אפשר להקנות ידע אם זה לא תחום ידע.

זבולון אורלב: אני לא אומר שהוא מקצוע במובן הזה שהוא שעה במערכת השעות, אבל מקצוע בתחום של ועדת מקצוע, בתחום של מפמ"ר, בתחום של תכניות לימודים.

זבולון אורלב: אגב, המורה לא רואה בזה עוד מקצוע שבו הוא צריך להשקיע משאבים בהכנת תכנית לימודים.

זבולון אורלב: המכללה להכשרת מורים לא רואה את הדבר הזה.

זבולון אורלב: אני זוכר שהיו ויכוחים בוועדה האם לחייב בחוק את הסוגיה של עזרה ראשונה.

זבולון אורלב: בסוף חייבנו את זה בחוק כי מאוד פחדנו שאם זה – הרי כל אחד מבין שעזרה ראשונה זה דבר חשוב, זה הצלת חיים, זה פיקוח נפש, אבל אמרנו שאם זה לא יהיה מחויב בצורה מסודרת, זה לא יהיה.

זבולון אורלב: להבדיל אלף אלפי הבדלות, 30 השעות של לימודי השואה.

זבולון אורלב: באמת, להבדיל אלף אלפי הבדלות.

זבולון אורלב: אגב, ראיתי את ההחלטה של הוועדה משעה שעברה.

זבולון אורלב: אני לא זוכר אם השתתפתי באותו דיון אבל אני מקריא: "הוועדה קוראת למשרד החינוך להכין תכנית לימודים מסודרת לחינוך הסביבתי, הן כמקצוע והן כנושא אינטגרטיבי".

זבולון אורלב: זאת אומרת, גם אז הוועדה ראתה לנכון לראות את שני הצדדים האלה.

זבולון אורלב: אני אומר שמקצוע לא חייב להיות על כל המרכיבים של המקצוע, אבל אי אפשר להתעלם מהאלמנטים החיוניים של המקצוע.

זבולון אורלב: לשמחתי, אני רואה שכיוונתי לדעת גדולים: "הוועדה קוראת להחיל חינוך זה כבר מגיל צעיר".

זבולון אורלב: כנראה שגם מלכיאור ראה מה שאני רואה.

זבולון אורלב: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה רבה אדוני היושב ראש.

דב חנין: אני רוצה לברך אותך על קיום הדיון הזה ואני מקווה שהוועדה בראשותך תהיה מאוד נמרצת בקידום חינוך סביבתי בישראל כי צריך את זה.

דב חנין: אני מברך, כמובן, את כל המשתתפים על העבודה שלכם.

דב חנין: חלק מהעבודה אני מכיר, לא את כולה, אני אשמח ללמוד יותר.

דב חנין: עד כאן הברכות ומכאן לביקורת: הדיון הזה צריך להתמקד במבט רחב.

דב חנין: כל אחד מכם או רובכם עושים דברים יפים במערכת החינוך.

דב חנין: אבל, אנחנו צריכים לשאול את השאלה איפה עומדת מערכת החינוך בתחום הסביבתי?

דב חנין: התשובה לשאלה הזאת, מערכת החינוך בחינוך הסביבתי נמצאת במקום גרוע מאוד.

דב חנין: כדי להסביר לכם למה אני מתכוון, אומר לכם שלצערי הגדול מערכת החינוך ממשיכה להכשיר את תלמידי ישראל למציאות של המאה הקודמת.

דב חנין: היא לא מכשירה את תלמידי ישראל להתמודד עם תנאי המציאות החדשה של המאה ה-21, עם תנאי העולם הקטן והצפוף, שהוא לא רק קטן לסחורות אלא צפוף לצרות, עולם של משבר אקלים, משברים סביבתיים שמאיימים על עצם קיומה של האנושות.

דב חנין: אנחנו לא מכשירים את התלמידים שלנו לעולם הזה.

דב חנין: לכן, כל אחד מאיתנו לא צריך לראות את הטיפה המלאה בכוס אלא לראות את החלק העצום שחסר בכוס הזאת.

דב חנין: אני חייב לומר לכם שבנושא הזה היו לי שיחות ארוכות עם שרת החינוך הקודמת, פרופסור תמיר.

דב חנין: הספקתי גם להתחיל שיחה עם השר החדש גדעון סער.

דב חנין: אני חייב לומר לכם שאני קצת מרגיש כאן כמו בבדיחה על המורה שתמיד נוזף בילדים שבאו לשיעור על אלה שלא הגיעו, אבל זאת המסגרת שבה אנחנו צריכים להעלות את הנושאים.

דב חנין: שאלות סביבתיות במציאות של המאה עשרים ואחת הן לא עוד נושא.

דב חנין: שאלות סביבתיות הן הדרך להתמודד עם כל הנושאים.

דב חנין: אי אפשר להבין, את הכלכלה שלנו, את התחבורה שלנו, את החברה שלנו ואת התרבות שלנו, בלי הכנסת המימד הסביבתי כמימד מרכזי.

דב חנין: הנושא הזה אסור לו להיתפס כנושא טכני, זה הדרך להרוג את הנושא הסביבתי.

דב חנין: הנושא הסביבתי הוא גם שאלות טכניות וגם שאלות מדעיות אבל קודם כל הוא נושא ערכי, הוא קודם כל שאלות תרבותיות.

דב חנין: אני מאוד שמח על הדברים שאתה אמרת על החולשה של החינוך הסביבתי.

דב חנין: קודם כל אנחנו עוסקים פה בשאלות תרבותיות, בשאלות חברתיות, בשאלות ערכיות.

דב חנין: המשבר הסביבתי הוא משבר ערכי וככזה צריך להתייחס אליו.

דב חנין: התשובה למשבר הסביבתי גם היא תשובה ערכית.

דב חנין: כשאנחנו מדברים על קיימות אנחנו לא מדברים על סט של פיתרונות טכניים, אנחנו מדברים על השקפת עולם, אנחנו מדברים על מערכת הערכים אחרת.

דב חנין: מערכת החינוך היא הכלי החברתי המרכזי לקידום מערכת ערכים.

דב חנין: לכן, גבירותיי ורבותיי, אני רואה בכם שגרירים בתוך המערכת החינוך של מערכת מאוד קשה ומסובכת, של שינוי.

דב חנין: אני יודע שזאת לא מערכת קלה לשינויים.

דב חנין: זאת מערכת מאוד מאוד שמרנית.

דב חנין: גם כשמישהו עושה חצי עד קדימה הוא חושב שהוא כבר באמת חצה את ים סוף.

דב חנין: אנחנו צריכים לראות את תפקידנו כחלוצי השינוי הגדול שחייב להתחולל במערכת הזאת, אם אנחנו רוצים להכשיר את ילדי ישראל למציאות האמיתית של העולם אליו הם גדלים.

דב חנין: אני מתנצל, יש היום 9 דיונים במקביל בכמה ועדות.

דב חנין: אני רוצה לומר משפט אחד בנושא שבו אתם דנים והיא נושא הבניה הירוקה בבתי ספר.

דב חנין: אני חושב שזה נושא חשוב.

דב חנין: בכנסת הקודמת קידמנו חקיקה שנקראת "סביבה חינוכית בריאה", יחד עם מי שהיה אז חבר כנסת, אחר-כך שר ופרש מהפוליטיקה, עמי אילון.

דב חנין: קידמתי הצעת חוק כוללת לטיפול בשאלה איך בית הספר נראה בתחום הסביבתי.

דב חנין: הצעת החוק הזאת זכתה לתמיכה מאוד רחבה, מקצועית ואחרת.

דב חנין: למרבית הצער היא לא הצליחה לעבור ואנחנו נחדש אותה גם בקדנציה הזאת.

דב חנין: אני מציע לכל אחד ואחת מכם שמתעניינים בשאלות איך בית הספר נראה ברמה הסביבתית ואיך הוא מתפקד ברמה הסביבתית, להתעניין בנושא הזה וכמובן אשמח לכל תמיכה אפשרית שלכם בנושא הזה.

דב חנין: שיהיה בהצלחה.

זבולון אורלב: יהודה גנוט מארגון "חרדים לסביבה".

יהודה גנוט: שלום, תודה רבה על כינוס הוועדה החשובה הזאת.

יהודה גנוט: זאת פעם שניה שאני מצטרף לדיונים בוועדת החינוך.

יהודה גנוט: ארגון חרדים לסביבה פועל כארגון ארצי.

יהודה גנוט: אנחנו עוסקים בחינוך סביבתי בעיקר אזור המרכזי, במימון איגוד ערים דן השפד"ן.

יהודה גנוט: מדובר על 100 בתי ספר שהארגון ממן בהם פעילות סביבתית.

זבולון אורלב: במגזר החרדי?

יהודה גנוט: 100 בתי ספר מתוכם 30 הם מהמגזר הסביבתי.

יהודה גנוט: היום זה יום איכות הסביבה ויש לנו אירוע גדול במרכז המבקרים.

יהודה גנוט: החינוך הסביבתי במגזר החרדי הוא מאוד קשה.

יהודה גנוט: שעות לימודי החול הן מועטות וכדי להכניס את הנושא של החינוך הסביבתי, צריך לעטוף אותו בתוך שאר הדברים.

יהודה גנוט: החינוך הסביבתי בכלל לוקה בחסר בשאר הדברים ואני מסתובב בבתי הספר.

יהודה גנוט: במגזר החרדי אני חושב שצריך לחשוב איך אנחנו יכולים להכניס את הלימודים האלה במתכונת הקיימת מכוון שאנחנו כן הצלחנו.

יהודה גנוט: בשלוש השנים האחרונות, דרך הלימודים הקיימים.

יהודה גנוט: בנושא הלכה הכנסנו את נושא המים וכן הלאה.

יהודה גנוט: אנחנו צריכים את עזרת משרד החינוך בהקצאה מיוחדת של תכנים שיותאמו לתוך הציבור הזה.

יהודה גנוט: יש קושי רב בהכנסת תכנים לתכנית הלימודים הרגילה.

זבולון אורלב: אתם מובילים גם את סוגיית תכניות הלימודים?

עליזה מויאל: כן.

עליזה מויאל: אנחנו פועלים גם במגזר החרדי.

יהודה גנוט: אנחנו עובדים עם בית יעקב ועם "חדרים".

יהודה גנוט: צריך רק הכוונה איך לעשות את הדבר הזה בצורה הנכונה.

זבולון אורלב: הדסה יליניק, בבקשה.

הדסה יליניק: אנחנו מסכימים עם הדברים שנאמרו פה לגבי תכניות הלימודים.

הדסה יליניק: אנחנו עוסקים בקידום אחריות יהודית סביבתית.

הדסה יליניק: אנחנו עושים זאת מכיוון שהמציאות בארץ ישראל מחייבת גם נאמנות לזהות המקומית ולמורשת שלנו.

הדסה יליניק: זה דבר שהוא מאוד פחות מודגש.

הדסה יליניק: לתחום היהודי יש המון מה לומר בנושא והוא גם מחבר אותנו לעבר ולעתיד שלנו.

הדסה יליניק: אנחנו גם עוסקים בהכשרת מורים בבתי מדרש למורים שעוסקים ביהדות וסביבה, וליווי מועצות תלמידים ירוקות ברשת "עמית".

הדסה יליניק: הקושי הוא גם קושי תקציבי.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: נתתי רשות דיבור לגברת ילינק ולמר גנוט כדי לומר שאותה בעיה קיימת גם בחינוך הממלכתי דתי.

זבולון אורלב: לדעתי, יש צורך בתכנית לימודים שמתאימה לאופיו של החינוך הממלכתי דתי, כלומר, כניסה לנושא הזה דרך המחשבה היהודית, ההלכה היהודית.

זבולון אורלב: יש לזה משנה תוקף.

זבולון אורלב: ילד יודע לא לפתוח רדיו בשבת כי אנחנו מצווים על שמירת שבת.

זבולון אורלב: הוא צריך להבין ששמירת הטבע זה בדיוק אותו דבר.

זבולון אורלב: אני בוגר החינוך הממלכתי דתי ולצערי אין מספיק מודעות.

זבולון אורלב: לי תמיד היו קשיים לגייס את תנועת בני-עקיבא לכל מיני הפגנות למען הטבע, למען הציפורים, נגד כביש 6 ומפגעים נוראיים שקיימים במדינה הזאת.

זבולון אורלב: גם בחינוך הממלכתי דתי יש עדיין הרבה מה לעשות.

זבולון אורלב: אני מציע שתהיה גם תכנית לימודים מכוונת.

זבולון אורלב: זה יכול להועיל גם בבתי הספר הממלכתיים, כי אני בעד חינוך יהודי לכלל המערכת, אבל במיוחד לחינוך הציוני דתי.

זבולון אורלב: זה נוער שאם הוא יירתם לנושא הזה, זה יהפוך להיות חלק מאורח החיים שלו, מהמצוות שהוא מקיים, ומצוות הגנת הסביבה ושמירת הסביבה היא מצווה מובחרת שצריך לשמור עליה.

זבולון אורלב: אחרונה בסבב הזה, הגב' אורלי רונן.

אורלי רונן: אני מייצגת את מרכז אשל וגם את הרשת הירוקה.

אורלי רונן: זה עוד אחד מהפרויקטים של החברה האזרחית לקידום החינוך הסביבתי.

אורלי רונן: אנחנו מפעילים 200 בתי ספר ופועלים 10 שנים.

אורלי רונן: ראינו פה אוסף של הרבה יוזמות ותכניות והן כולן מחוץ למערכת.

אורלי רונן: כולם ביחד מנסים, בצורה קצת יותר ממוקדת או קצת פחות ממוקדת, לנסות להוביל שינוי ולקדם חינוך סביבתי במערכת החינוך.

אורלי רונן: נשאלת השאלה, שכבר שאלתם ונגעתם בה.

אורלי רונן: נכון שהדברים הם מאוד בתחילת הדרך במשרד החינוך.

אורלי רונן: מה שחסר יותר מכל דבר אחד, בנוסף לדברים שהזכיר חבר הכנסת חנין, זאת יד מכוונת.

אורלי רונן: למעשה אין בעל בית לנושא הזה, לא במשרד החינוך, לא ליד משרד החינוך, לא במסגרות של הכשרת מורים.

אורלי רונן: אם יש משוגע לדבר אז מתייחסים לחינוך הסביבתי ואם אין משוגע לדבר אז לא מתייחסים לחינוך הסביבתי.

אורלי רונן: אם יש אנשים נמרצים, רכזים של המשרד להגנת הסביבה אז תהיה התייחסות ויהיו תקציבים ואם אין, אז לא יהיו.

אורלי רונן: נדרשת הסתכלות מערכתית שמשתפת גם את הארגונים האזרחיים, גם את כל אותן תכניות יפות, אבל בדיאלוג אמיתי וביצירת תכנית שבה יכולים לבוא לידי ביטוי הידע והניסיון של הארגונים הסביבתיים יחד עם הידע והניסיון של שני המשרדים המעורבים, ולייצר באמת תפיסה חינוכית סביבתית שמתייחסת גם לישראל וגם למשבר הסביבתי בכלל.

זבולון אורלב: אנחנו עוברים עכשיו לדון בסוגיית הבניה הירוקה.

זבולון אורלב: יגאל צרפתי ראש מנהל פיתוח מערכת החינוך.

יגאל צרפתי: ברצוני לעדכן קיימת ועדה שחברים בה אנשי מפעל הפיס, משרד השיכון, איכות סביבה.

יגאל צרפתי: הוועדה הזאת, בראשות פרופסור מאיר יצחק, מהפקולטה לתכנון ערים באוניברסיטת באר-שבע, עתידה להניח את המסקנות הסופיות שלה, לגבי מה הפרמטרים הנכונים והרצויים לבניה ירוקה, בחודש אוגוסט הקרוב.

יגאל צרפתי: אנחנו מצפים לראות איזו בשורה תהיה פה ומה נדרש מבחינת עלויות.

יגאל צרפתי: ככל שידוע לנו, הבניה בקונספט הירוק דורש יותר משאבים.

יגאל צרפתי: אנחנו נלמד את הדוח הזה.

זבולון אורלב: תסביר למה בניה ירוקה כרוכה בהשקעות משאבים בראשית הדרך.

יגאל צרפתי: חומרי הבניה, שקרויים ידידותיים לסביבה הם הרבה יותר יקרים בבסיס.

יגאל צרפתי: כלומר, אנחנו היום משתמשים היום בצמנט מסוג מסוים, אבל אם אנחנו מנתחים את המאפיינים שלו – זה כמו בסוג הסולר שמשתמשים.

יגאל צרפתי: כדי לאמץ את זה, הדבר מייקר מכל ההיבטים.

זבולון אורלב: לפי הנתונים הבינלאומיים, בטווח הארוך הוא חוסר.

יגאל צרפתי: בהחלט.

זבולון אורלב: בדרך כלל אנחנו עושים את השיקול של שנת התקציב ולא משהו ארוך טווח.

יגאל צרפתי: אני מניח שהדבר הזה ידרוש לעדכן את מפתחות התקציב.

יגאל צרפתי: ברגע שהנייר הזה יונח אצלנו אנחנו נקבע פגישה.

יגאל צרפתי: אנחנו נלמד את זה ואני מניח שבשלב מאוחר יותר נקבע פגישה עם הרפרנטים שלנו באוצר כדי לראות איך אנחנו יכולים להטמיע, אם לא את הכול אז לפחות חלק מהדברים.

יגאל צרפתי: אם תעמוד בפנינו החלטה לבנות 20% פחות ולבנות תחת הקונספט הירוק, זאת החלטה מאוד כבדה שיצטרכו לקבל בדרגים מאוד גבוהים.

יגאל צרפתי: יחד עם זאת, לא המתנו למסקנות הוועדה ויש הרבה פעולות שכבר התחלנו.

יגאל צרפתי: למשל, בשיתוף פעולה הדוק עם המשרד להגנת הסביבה, ערכנו סקר של בדיקת אסבסט במערכת החינוך.

יגאל צרפתי: לראשונה השנה, בתקציב 2009, משרד האוצר העמיד תקנה ייחודית בהיקף של 30 מיליון שקל להסרת לוחות אסבסט.

יגאל צרפתי: המשמעות היא שכדי להוציא 240 מ"ר של לוחות אסבסט ממוסדות החינוך אנחנו זקוקים ל-120 מיליון.

יגאל צרפתי: זאת אומרת, אם נעמוד בקצב הזה של התקציב, תוך 4 שנים אנחנו צפויים לחסל את התופעה הזאת.

יגאל צרפתי: שוב, זה דבר חדש וזאת פעם ראשונה שיש תקנה ייעודית לנושא החשוב הזה.

יגאל צרפתי: אנחנו כבר מפיקים הרשאות לרשויות וכמובן שנתנו עדיפות מאוד גדולה לכפרי הנוער ולמקומות שבהם התלמידים לא רק לומדים אלא גם מתגוררים.

זבולון אורלב: משרד האוצר שותף בוועדה המקצועית?

יגאל צרפתי: לדעתי לא.

זבולון אורלב: מי מינה את הוועדה הזאת?

יגאל צרפתי: לדעתי מנכ"ל משרד החינוך מינה אותה.

יגאל צרפתי: המשרד להגנת הסביבה חברה בוועדה הזאת והיוזמה היתה של מפעל הפיס.

יגאל צרפתי: נושא נוסף הוא שימוש באנרגיה סולארית באמצעות בטריות פוטו-וולטאיות.

יגאל צרפתי: בקרוב מאוד אנחנו נצא בפיילוט ב-10 בתי ספר בעלות של 1.2 מיליון שקל.

יגאל צרפתי: רבע מהתקציב נותן משרד התשתיות ואת השאר נותנות הרשויות המקומיות ואנחנו נותנים 50%.

יגאל צרפתי: אנחנו משתדלים שהפן הפיזי שלנו לא יהיה מנותק מהמציאות החינוכית.

יגאל צרפתי: בתי ספר שיראו שיש להם עבודה מסודרת ותכנית קבועה שהם גיבשו בנושא של איכות הסביבה, אותם בתי ספר יקבלו עדיפות גבוהה לצורך הפיילוט הזה, שבשנים הבאות אנחנו מתכוונים להרחיב אותו.

יגאל צרפתי: החיסכון בחשמל, שנובע מתוך הניסוי הזה, הוא גם יבוא לרווחת התלמידים ויאפשר להם לפתח עוד יותר את התחום הזה של הלימודים, כולל רכישת כל מיני חומרים וכל מה שכרוך בזה.

יגאל צרפתי: דבר נוסף, שהוזכר פה קודם, זה הנושא של חצרות בתי הספר.

יגאל צרפתי: מי שמכיר את העשייה שלנו, אנחנו למעשה מעסיקים אדריכלים שבודקים את התכניות שמגיעות אלינו מהרשויות המקומיות.

יגאל צרפתי: כפי שחבר הכנסת אורלב אמר, אנחנו בונים בהיקפים מאוד גדולים של למעלה ממיליארד שקל מידי שנה, 1,600 כיתות בממוצע.

יגאל צרפתי: הנחיות העבודה של האדריכלים שלנו הן להתמקד בעיקר במבנה.

יגאל צרפתי: אני שמח שאנחנו אנשי בשורה כי ועדה שהקמנו לפני שנה סיימה את עבודתה ואנחנו עומדים להוציא את המסקנות לפרוגראמות לחצרות בתי ספר.

יגאל צרפתי: זאת אומרת, לא להתייחס רק למבנה, כאילו הוא מנותק מאיזה קונטקסט, ולהתייחס לחצר רק כאל מיקום עתידי לאולם ספורט.

יגאל צרפתי: היום אנחנו בעצם רוצים להראות מיקום פוטנציאלי לגינות אקולוגיות, חצר לימודית.

יגאל צרפתי: זאת אומרת, הפרוגראמה, כפי שהיא התייחסה למבנה, אנחנו עכשיו רוצים לתת את אותה תשומת לב גם לחצר.

יגאל צרפתי: זה דבר חדש.

יגאל צרפתי: ברגע שנסיים את ההגהה הלשונית על המסמך הזה, אנחנו נפיץ אותו, נכניס אותו להנחיות הקבע שלנו בחוזר המנכ"ל של משרד החינוך וכמובן שנטמיע אותו מול הרשויות.

זבולון אורלב: זה גם לגבי מבנים ישנים?

יגאל צרפתי: אני אגע בזה.

יגאל צרפתי: זה בדיוק הסעיף הבא.

יגאל צרפתי: כפי שאנחנו יודעים, אנחנו עומדים לקבל תקציבים דיי משמעותיים לחידוש מבנים.

זבולון אורלב: זה כתוצאה מעסקת החבילה?

יגאל צרפתי: כן.

יגאל צרפתי: מדובר בהיקפים מאוד גדולים של כ-400 מיליון שקל במהלך שנתיים.

יגאל צרפתי: לאחר שנקבל את מסקנות הוועדה בסוף אוגוסט, נראה איך אפשר לחדש ולשפץ מבנה תוך הטמעה של הנושאים הירוקים.

יגאל צרפתי: עד היום התקציב הזה היה קטן ולא התאפשר לחשוב בכיוון הזה.

יגאל צרפתי: הקונספט הזה יוטמע גם בבניה החדשה וגם בחידוש המבנים.

יגאל צרפתי: גלית כהן, מהמשרד להגנת הסביבה.

גלית כהן: אני ראש אגף מדיניות סביבתית במשרד להגנת הסביבה.

גלית כהן: אנחנו היינו שותפים ליוזמה של מפעל הפיס.

גלית כהן: היוזמה באה לאחר ישיבה אצל השר לשעבר, גדעון עזרא, יחד עם מנכ"ל מפעל הפיס, כדי לראות איך אפשר להטמיע אצלם את הנושא של בניה ירוקה ונושאים ירוקים אחרים.

גלית כהן: זה כלל עוד סדרה של פעולות מול מפעל הפיס.

גלית כהן: אני רוצה לציין שהנושא של העלויות הוא קריטי בהיבט של מוסדות חינוך.

גלית כהן: מאחר ואלה מוסדות ציבור, בעצם הציבור והמדינה, משלמים גם את עלויות התפעול.

גלית כהן: לכן, חייבים לראות את זה כחלק מהעניין.

זבולון אורלב: כמה זמן את בישראל?

גלית כהן: רק נולדתי פה ואני 40 שנה כאן.

גלית כהן: חייבים לראות את עלויות התפעול.

זבולון אורלב: היא מדברת על עלויות התפעול.

זבולון אורלב: עכשיו אמנם הבניה יקרה יותר אבל בטווח של 10 שנים זה ישתלם ויחסוך הרבה מאוד כסף.

זבולון אורלב: היא חושבת שאם זה יחסוך בעוד 10 שנים, אז יתנו לה עכשיו יותר כסף כדי לבנות, לא בישראל.

דניאל בן-סימון: הוא מסביר לי כי אני חדש בארץ.

גלית כהן: בכל העולם מדברים על כך שחייבים לראות לא רק את עלות הרכישה - - -

זבולון אורלב: היום חברות כלכליות, שהשיקול שלהן הוא רווח והפסד בונות בבניה ירוקה כי הן הגיעו למסקנה שזה משתלם.

גלית כהן: יש את שיכון בינוי ויש עוד חברות רבות שעושות את זה ומטמיעות את זה.

גלית כהן: אני חושבת שהדבר הזה הוא קריטי, במיוחד כשאנחנו משלמים את עלויות התפעול.

גלית כהן: לגבי הנושא של מפעל הפיס.

גלית כהן: אני מאוד מקווה שזה ייצא אל הפועל.

גלית כהן: אם לא יהיה תקצוב נוסף, מפעל הפיס כבר הודיעו שלמרות שהעבודה הזאת מצוינת והמסקנות נהדרות, הם לא רואים איך זה ייצא אל הפועל כי בסופו של דבר הרשויות המקומיות יצטרכו להחליט איפה הן שמות את התקציב שלהן.

גלית כהן: זה בהיבט של הפרויקט הזה.

גלית כהן: בשאר הדברים, המשרד להגנת הסביבה מקדם גם תיקון ועדכון לתקן הבניה הירוקה, כך שיוכל לכלול מבנים נוספים ולא רק מבני מגורים.

גלית כהן: מבני ציבור בהחלט יכולים להיכנס לתקן הבניה הירוקה הקיים.

גלית כהן: אנחנו עוד עושים עבודות רבות לא רק במבנה עצמו אלא גם כל התכנון העירוני והאסטרטגי.

23637: אני ראש מנהל החינוך בשלטון המקומי.

23637: אנחנו תומכים בכל מה שנאמר פה בהיבט של החינוך הסביבתי.

23637: צריך לקדם את החינוך הסביבתי וזה מתחבר לדיונים אחרים שמתנהלים פה בכנסת, שמדברים על העשרה ולתת לתלמידים הרבה מעבר לחינוך הפדגוגי.

23637: בנושא הבניה הירוקה.

23637: ראשית אני רוצה לומר שחילקנו לכם דפי עמדה.

23637: ראשית, הרשויות המקומיות קוראות למשרדי הממשלה להשקיע משאבים בפיתוח ובקידום של נושא הבניה הירוקה.

23637: אנחנו מאמינים שחייבים לפתח כלים ולהמריץ את כל הנושא של הבניה הפרטית והציבורית, שתהיה בניה ירוקה בכלל.

23637: אנחנו יכולים להפוך לגוף שמייצא ידע בנושא זה בגלל היכולות והכלים שנמצאים בידינו.

23637: בימים אלה מכון התקנים מעדכן ומשדרג את התקן הישראלי לבניה ירוקה, 5281, ואנחנו חושבים שראוי שהוא גם ייתן דגש על הנושא של מבני ציבור של בתי ספר.

23637: צריך לדרוש את השינוי הזה בתקן.

23637: בימים אלה, כשאנו נמצאים לפני פתיחת שנת הלימודים הקרובה, אותנו מטריד, ואני מדברת בשם ראשי הרשויות וראשי הערים, שבעצם הרבה מאוד מבנים בשלטון המקומי רעועים, מצבם עגום.

23637: אי-אפשר בכלל לפתוח את שנת הלימודים הקרובה כשאנחנו נמצאים עם החרב של התקציב ואנחנו לא מודעים כמה כסף יהיה לשיפוצים בקיץ.

23637: בנוסף, רוב התקציב הולך לבטיחות.

23637: מצב הבטיחות של בתי הספר הוא מצב עגום.

23637: לדבר על בניה ירוקה, זה אוטופי.

זבולון אורלב: תהיה ישיבה נפרדת.

23637: חשוב לי לציין את זה כי אני לא רוצה שהדיון יישאר ברמה האוטופית.

23637: בואו נלך למקום של בניה ירוקה כאשר אנחנו יודעים שמצב הכיתות ומצב הבטיחות לא מאפשר את פתיחת שנת הלימודים הקרובה.

23637: כשמדברים על מגזרים כמו המגזר הערבי והחרדי, שם מצב המבנים והבטיחות הרבה יותר עגום ואם יהיה דיון, נציג את זה בנוסף.

23637: יגאל דיבר פה על ועדה משותפת.

23637: אנחנו חושבים שצריכה להיות ועדה משותפת למשרדי הממשלה: חינוך, הגנת הסביבה, הבינוי, השיכון וגופים כמו משק וכלכלה, וכמובן מפעל הפיס, שתמליץ לנו על הכלים הנדרשים לבניית מבני חינוך על פי התקנים הנדרשים וגם אולי להקים קרן ממשלתית שתעסוק בנושא הזה.

23637: אנחנו ניקח על עצמנו לפנות למפעל הפיס.

זבולון אורלב: אתם לא שותפים - - -

23637: לא.

23637: השלטון המקומי לא הוזכר.

23637: העבודה של משרדי הממשלה היא ישירה מול מפעל הפיס וחבל.

23637: בעצם, ראשי הערים יושבים בדירקטוריון של מפעל הפיס ואנחנו לוקחים על עצמנו לפנות למפעל הפיס.

23637: נשמח להיות שותפים בדברים שהוצגו בפנינו.

23637: מפעל הפיס עוסק היום בבניית כיתות.

23637: צריך לתת דגש ולדבר עם הדירקטוריון ועם ראשי הערים.

23637: אנחנו לוקחים את זה על עצמנו.

זבולון אורלב: יש לכם רוב במפעל הפיס.

23637: כן, זאת תהיה התרומה שלנו.

פיני קבלו: האוצר הלאים את מפעל הפיס בשנים האחרונות, אין לנו שם - - -

23637: אני מבינה שאתמול הוצג בפניך התקציב והיה דיון בנושא הזה.

23637: לאור הקיצוץ הגדול מאוד ברשויות המקומיות אני לא יודעת איך ראשי הרשויות יוכלו להרשות לעצמם לחשוב על בניה ירוקה, למרות שברור שכולם מאמינים בזה.

זבולון אורלב: מוחמד יאדס ואחריו ישראל בן-דור.

מוחמד יאדס: במסגרת פרויקט שנקרא "מים ושכנות טובה" בנינו מודל לחיסכון במים בשני בתי ספר בבקעה.

מוחמד יאדס: מדובר באיסוף מי גשם ובאיסוף מי ברזיות.

מוחמד יאדס: את מי הברזיות ומי הגשם אנחנו אוגרים במיכלים ומעלים אותם לגג באמצעות משאבות מים.

מוחמד יאדס: המים יורדים להדחת האסלות.

מוחמד יאדס: אנחנו אוגרים כל יום, רק מ-10 ברזיות מים, בבית ספר של 700 תלמידים, כ-700 ליטר מים ליום.

מוחמד יאדס: זאת כמות אדירה.

מוחמד יאדס: אנחנו ממליצים בחום.

זבולון אורלב: מי מימן?

מוחמד יאדס: הארגון מימן.

מוחמד יאדס: לנו זה עלה כ-5,000 דולר כולל הכול.

מוחמד יאדס: מדובר בחיסכון של כמות אדירה של מים.

זבולון אורלב: זאת אומרת שמדובר בליטר לתלמיד ביום.

מוחמד יאדס: כן.

מוחמד יאדס: אני מדבר רק על ברזיות.

זבולון אורלב: יש 1.8 מיליון תלמידים.

זבולון אורלב: אם יעשו את זה לכל התלמידים - - -

יורם הורביץ: יש היום 54 בתי ספר שמחוברים למערכות איסוף מי גשם מהגג.

יורם הורביץ: אבל, אין גשם.

מוחמד יאדס: אני מדבר רק איסוף מי גשם רק מברזיות.

מוחמד יאדס: בנוסף, התקנו גם חסכמים.

מוחמד יאדס: אנחנו ממליצים להעתיק את המודל שלנו ואתם מוזמנים לבקר.

זבולון אורלב: תבורך.

זבולון אורלב: ישראל בן דור מהעמותה הישראלית לייזום בניה ירוקה ובת-קיימא.

ישראל בן דור: (מציג מצגת) אני מייצג את העמותה הישראלית לייזום בניה ירוקה ובת קיימא, ארגון וולונטרי שהוקם בשנת 2004.

ישראל בן דור: יושב הראש שלו הוא מר יהודה הולנדר, מנהל היחידה האזורית של רעננה-כפר-סבא, והוא האיש שעומד מאחורי התקן הישראלי 5281, התקן שעוסק בבניינים שפגיעתם בסביבה פחותה יותר.

ישראל בן דור: מעבר לפעילות של התקן, אנחנו בעמותה עושים הרבה מאוד פעילויות כולל פעילות הדרכתיות.

ישראל בן דור: העברנו את משרד הביטחון של צה"ל, אגף הבינוי, השתלמות ייעודית לקראת המעבר לעיר הבה"דים, להסביר להם מה זה בניה ירוקה.

ישראל בן דור: בסוף החודש הזה אנחנו מקיימים כנס בתערוכת "קלינטק" שנקרא הנדסת קיימות.

ישראל בן דור: בסוף החודש הזה אנחנו מקיימים פורום שנקרא "פורום עסקי ירוק", שבו אנחנו מעודדים חברות להיכנס לתחום של תו תקן ירוק.

זבולון אורלב: ד"ר עדנה בן יצחק, את רוצה לדבר על הבניה?

עדנה בן יצחק: רציתי להוסיף כמה דברים שקשורים גם לבניה וגם לחינוך.

עדנה בן יצחק: מאוד שמחתי לשמוע שהשימוש בתאים הפוטו-וולטאים כאמצעי להפקת אנרגיה סולארית הם בדרך לביצוע.

עדנה בן יצחק: במסגרת של בניה ירוקה היה כדאי לשלב חינוך בבתי הספר, שיחנכו כבר מרמת בית ספר על הפרדה של פסולת.

עדנה בן יצחק: אם היו בבתי הספר המיתקנים המתאימים זה בהחלט היה עוזר לחינוך הילדים בכיוון הזה.

עדנה בן יצחק: יש אפשרות לשלב בבניה הירוקה בבתי הספר גם משחקים בחצר בית הספר, שהם יהיו על תקן משחקים ירוקים, שילמדו את התלמידים שיש אפשרות לעשות שימוש חוזר בחומרים.

זבולון אורלב: ישראל בן דור, בבקשה.

ישראל בן דור: כמו שאמרתי, אנחנו ארגון וולונטרי.

ישראל בן דור: כולנו אנשי סביבה או אנשים שעוסקים בתחום הבניה.

ישראל בן דור: כולנו מתנדבים ולא מקבלים שכר.

ישראל בן דור: זאת רשימת הפעילויות שלנו.

ישראל בן דור: אנחנו מכשירים גם את מלווי הבניה הירוקה.

זבולון אורלב: מר בן דור, זמננו מאוד קצר.

זבולון אורלב: אני אודה לך אם תוכל לדבר על הבניה הירוקה ובת-קיימה.

ישראל בן דור: בניה ירוקה, בהבנה הכוללת, זה קודם כל להשתמש בכל האלמנטים הפאסיביים של המבנה.

ישראל בן דור: אלמנטים פאסיביים של המבנה זה להעמיד את המבנה נכון, להשתמש בתאורה הטבעית, להשתמש באוויר על מנת להסיע את האוויר החוצה ולא להשקיע עדיין כל מיני מכשירים מכאניים כמו תיאורה או מאווררים או מזגנים אלא להשקיע אותם במינון הנכון הדרוש על מנת לקרר נכון את המבנה.

ישראל בן דור: כאשר אנחנו מדברים על פיתוח בר-קיימא, אז כמו כל דבר שמתחלק ל-3, זה משהו שמתחלק בין הכלכלה, לבין החברה לבין הסביבה ולא ארחיב.

ישראל בן דור: כאשר אנחנו שואלים מה זה המושג שנקרא בית ירוק או מה התועלות בבית ירוק – בעקבות הרצאה בבית ספר ניצנים במודיעין נשאלו ילדים בכיתה ה' נותנים תשובות: זה עוזר לנו כי יש לנו אוויר טבעי וזה עוזר לנו כי הבית מקבל תאורה טבעית והוא מבודד יותר טוב והוא יותר בריא, והרשימה ארוכה.

ישראל בן דור: כאן אגיד מילה לגבי תקן 5281.

ישראל בן דור: תקן 5281 אכן נמצא כרגע בוועדה של שדרוג, כאשר הנושא של בנייני ציבור אכן נכנס לתוך השדרוג ואין מבחינתנו כל בעיה.

זבולון אורלב: מתי זה יהיה מוכן?

ישראל בן דור: בינואר 2010.

ישראל בן דור: הבאתי להראות לכם כמה פרויקטים שנבנו בבניה ירוקה.

ישראל בן דור: הבניין הראשון שהוקם במדינת ישראל כפרויקט שקיבל את תו התקן הירוק הוא מרכז המבקרים של גני הנדיב, שהוא מבנה ירוק לכל דבר.

ישראל בן דור: תכננה אותו עדה כרמי.

ישראל בן דור: בעצם רואים שבאזור טבעי לחלוטין תכננו מבנה.

ישראל בן דור: אם אני מתקדם הלאה, זאת היתה הפרוגראמה ובתוצאה הסופית אנחנו רואים היום מבנה שיש לו תאורה טבעית, הוא משולב עם הסביבה והוא מיוצר מחומרים מקומיים ואין איתו בעיה מבחינת התפקוד.

ישראל בן דור: המבנה הזה יעיל אנרגטית.

ישראל בן דור: זה אחד מחדרי ההרצאות שצילמתי.

ישראל בן דור: הוא עם תאורה טבעית לחלוטין ואין איתו שום בעיה.

ישראל בן דור: יש מעבר מרכזי של מערכות כך שאין שום בעיה.

ישראל בן דור: כפי שאמרת, תוכניות החינוך מתחילות בגן.

ישראל בן דור: ריאלי גן בחיפה זה פרויקט שתכנן אדריכל יפתח הררי.

ישראל בן דור: אמנם הוא לא קיבל תו תקן ירוק אבל יש בו תאורה טבעית.

ישראל בן דור: המבנה מבודד על פי תקן ועוד מעט אדבר על תקנים.

ישראל בן דור: יש המון חינוך סביבתי מסביב למבנה הזה.

ישראל בן דור: יש מיחזור, יש תאים פוטו-וולטאים, יש קומפוסט.

ישראל בן דור: ילדים בגיל הגן יודעים מה קומפוסט ומה זה מיחזור.

ישראל בן דור: מבחינתנו, המבנה תרם להעצמת החינוך הסביבתי דרך זה שהילדים היו שותפים והסגל היה שותף, כולל מחלקת ההנדסה בעירית חיפה.

ישראל בן דור: אני מראה את האוניברסיטה הפתוחה ברעננה.

ישראל בן דור: זה אמנם מבנה שלא הוכר כמבנה ירוק אבל יש בו תאורה טבעית ודברים נוספים כמו מיחזור מי מזגנים, שהכול יורד לגינה.

ישראל בן דור: אני יכול להמשיך לעוד מוסד לימודים באשדוד אבל אני רוצה לדבר על מערכות נלוות.

ישראל בן דור: במבנים יותר גדולים מבתי ספר יש להשקיע כסף במערכות הנלוות כמו מערכות אגירת אנרגיה, כמו חניונים בקומות של 3 מעליות, הפרדת פסולת וכן הלאה אבל לטווח ארוך זאת השקעה שמחזירה את עצמה.

ישראל בן דור: כשאני שואל את עצמי מה התועלות שאנחנו נשיג מבניה ירוקה?

ישראל בן דור: קודם כל אנחנו נשתמש בכל האמצעים הפאסיביים.

ישראל בן דור: אלף בית בבית ספר לאדריכלות, אמנם בשיעורי רשות ולא בשיעורי חובה, זה העמדה אקלימית, איך להשתמש בשמש ואיך להשתמש ברוח.

ישראל בן דור: תסתכלו איך חיו כאן לפני 2000 שנה.

ישראל בן דור: חיו ונשמו בדיוק כמונו והיה יותר טוב.

ישראל בן דור: יש את כל נושא היעילות האנרגטית והאקוסטיקה ובסוף אנחנו מקבלים בית שהוא יותר בריא, הפיריון של העובדים - - -

זבולון אורלב: האם יש נתון מה תוספת העלות בבניה ירוקה?

ישראל בן דור: בין 6% ל-9%, תלוי איך מסתכלים על זה.

ישראל בן דור: במדינת ישראל יש תקנים מחייבים בנושא בידוד.

ישראל בן דור: אף אחד מהמפרטים של משרד החינוך, שמדבר על בידוד, אינו מתחשב נכון בתקן הקיים.

ישראל בן דור: התקן הוא תקן מחייב והמפרטים לא כוללים את זה.

ישראל בן דור: ברשותך, עוד שני שקפים.

ישראל בן דור: דיברתי על התועלות.

ישראל בן דור: איפה אני רואה את הבעיות כרגע?

ישראל בן דור: אז קודם כל תוכנות ומפרטים תואמים לתקן, לאכוף ולבקר.

ישראל בן דור: הדבר האחרון הוא איך מערכת החינוך יכולה למנף את הבניה הירוקה.

ישראל בן דור: בהחלטה שאם בית חדש יהיה בית ספר ירוק, אז באמת נקדם.

ישראל בן דור: אפשר היום לחסוך המון כסף בבתי הספר הקיימים.

ישראל בן דור: רק להכניס שני מגעים יבשים לכל מפסק של תאורה ולכל מפסק של מזגן, שמפיל את החשמל כל כמה שעות וצריך להדליק ידנית, לא רואים מזגנים ותאורה דולקים כל הלילה.

ישראל בן דור: יש תכניות לימוד וצריך רק להמשיך אותן.

ישראל בן דור: תודה רבה ותודה על תשומת הלב.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: דורון קליין מהמועצה הישראלית לבניה ירוקה.

דורון קליין: (מציג מצגת) מילה קטנה על הארגון.

דורון קליין: זה ארגון חדש שפועל שנתיים בארץ.

דורון קליין: אנחנו שותפים עם הארגון של ישראל.

דורון קליין: בעצם זאת מועצה שמאגדת בצורה דמוקרטית את הממשלה, את האקדמיה, את המלכ"רים, ארגוני סביבה ואת התעשייה, כדי להביא את הפיתרונות הכי טובים והכי רצויים לשוק וגם בעלי יישום.

דורון קליין: אנחנו חברים בארגון עולמי בשם "World Green Building Council"', שהוא בעצם ארגון של מועצות כמונו בכל העולם.

דורון קליין: יש מועצות שכבר קיימות 15 שנה.

דורון קליין: כפי שידוע לרוב האנשים כאן, הבניינים הם הגורם שהכי פוגע בסביבה.

דורון קליין: הוא צורך הכי הרבה אנרגיה, צורך הרבה מהמים והרבה משאבים.

דורון קליין: זה גורם שגם בתהליך הבניה וגם בתהליך התפעול הוא פוגע מאוד בסביבה.

דורון קליין: בניינים ירוקים זה נושא חדש יחסי בארץ ועדיין לא הוטמע.

דורון קליין: במקומות אחרים בעולם יש הרבה ניסיון ואנחנו יכולים ליהנות מהניסיון הזה במקום לחשוב מה יהיה בעתיד.

דורון קליין: יש לכך דוגמאות רבות.

דורון קליין: הנתונים שאראה לכם אלה נתונים לגבי בניינים שעומדים בתקן מוכר של בניה ירוקה.

דורון קליין: זה ירוק ברמה מוכרת וגבוהה.

דורון קליין: בניין ירוק יכול לחסוך עד 50% בצריכת המים.

דורון קליין: יש חיסכון בפליטת פחמן ב-35% וחיסכון של 35% בהוצאות אנרגיה.

דורון קליין: היתרונות בבתי ספר ירוקים:

דורון קליין: המטרה והיתרונות של בתי ספר ירוקים זה להוריד את העלויות והשימוש במשאבי טבע וגם להוריד המפגעים למשתמשים בבניין ולהעלות את הבריאות של התלמידים.

דורון קליין: כמו שכולם יודעים, המרחב הבנוי הוא המצע שבתוכו פועלים אם הוא לא פועל טוב ונכון הוא פועל נגד.

דורון קליין: אני אראה לכם כמה מחקרים קצרים.

דורון קליין: ה-EIA, שזה ארגון האדריכלים בארצות הברית, היה לפני כמה שנים בשותפות עם המועצה האמריקאית לבניה ירוקה עשה סקר מאוד גדול שמדבר על העיקרון של בניינים ירוקים.

דורון קליין: זה עוד מחקר של המועצה האמריקאית לבניה ירוקה.

דורון קליין: הם לקחו 30 בניינים שעמדו בתקן שלהם ולאור זמן חקרו מה התוצאות וראו שהביא להפחתה של 50% הפחתה בעלויות אנרגיה ו-30% הפחתה בעלויות בשימוש במים.

דורון קליין: איך עושים את זה?

דורון קליין: שימוש נכון במים, שימוש באנרגיה, בתאורה טבעית, שימוש בחומרים שלא תורמים לאיכות אוויר גרועה.

דורון קליין: כל החומרים מסביבתנו מיוצרים מחומרים לא בריאים.

דורון קליין: צריך לבחור בחומרים שכן מייצרים איכות אוויר פנימית נכונה, יחד עם אוורור טבעי, ניהול המשק, העמדה פאסיבית.

דורון קליין: אפשרות לתחבורה אלטרנטיבית, שזה דבר מאוד חשוב.

דורון קליין: אם לא מאפשרים מקום טוב לקשור אופניים ומקום להתקלח, למשל, אנשים בסוף לא משתמשים בדברים האלה.

דורון קליין: יתרון נוסף הוא שזה כלי חינוכי מעולה.

דורון קליין: ב-30 בתי ספר ראו חיסכון של 100,000 דולר בעלויות תפעול לכל בית ספר.

דורון קליין: מה זה אומר?

דורון קליין: מה אתם תעשו היום עם 400 שקל לכל בית ספר אם לא תצטרכו להוציא את זה על הוצאות חשמל ומים?

זבולון אורלב: השאלה בכמה עלויות הבניה גבוהות יותר?

דורון קליין: במחקר הזה ובמחקרים של 2,000 בתי ספר שנרשמו לתכנית, הם רואים שיש עלות נוספת של 2% בממוצע.

זבולון אורלב: זה שונה ממה שנאמר בין 6% ל-8%.

דורון קליין: אני אומר נתונים מארצות הברית ומדובר ב-2%

עדנה בן יצחק: אחד מהדברים המוצלחים שאפשר היה לעשות זה להפעיל תלמידים.

עדנה בן יצחק: על-ידי הקניית ידע אפשר לטייב ולהראות בניה ירוקה, או עיר ירוקה.

עדנה בן יצחק: פעם היתה תכנית שנקראה "לגעת בעולם" שנערכו בה כל מיני תחרויות וכדומה.

עדנה בן יצחק: כשאתה נותן לתלמידים לתכנן אתה מוצא שבין היתר הם משלבים דברים שלא חשבו עליהם כמו: הסיפור של קרוסלה שיכולה להיות בתחתית של מבנים רב-קומתיים שבהם אפשר לעשות את ההפרדה במקור של פסולת.

עדנה בן יצחק: מי שהמציא את הרעיון היה מרק שנטיז.

עדנה בן יצחק: הוא הציע את הרעיון של קרוסלה למבנים רב קומתיים והיה צריך לראות איך אפשר לשלב את זה במבנים כמו בתי ספר שבהם, למשל, יש מגמת מלונאות, שבה יש פסולת אורגנית וכדומה.

עדנה בן יצחק: את הדברים האלה כדאי היה לשלב.

ישראל בן דור: בסוף הדיון אחלק כתובת של אתר אינטרנט בו אנחנו מנהלים פורום.

ישראל בן דור: כל אחד מהחברים המשתתפים, שיש לו שאלות מקצועיות, רוצה לקבל פרטים או להיות בקשר עם העמותה הישראלית לבניה ירוקה מוזמן לפנות.

ישראל בן דור: אנחנו נשמח לכל שיתוף פעולה עם כל ארגון.

אלכס וינריך: אני סגן ראש עיר במודיעין מכבים רעות.

אלכס וינריך: אנחנו מנסים לקדם בניה ירוקה בכך שאנחנו רוצים לשים בכל 30 בתי הספר בעיר, תאים פוטו-וולטאים.

אלכס וינריך: יש לנו אישור מועצה לכך, יש חברות שמוכנות לכך.

אלכס וינריך: ישנו חסם אחד שהוועדה יכולה לעזור בו.

אלכס וינריך: על פי חוק אסור להשכיר גגות של בתי ספר מעל ל-5 שנים.

אלכס וינריך: החברות מוכנות לשכור את הגג שלנו תמורת 20,000 שקל שיוצבעו לחינוך סביבתי.

זבולון אורלב: אתה יושב מול המלכות, תפנה ליגאל צרפתי.

אלכס וינריך: אם אפשר לפתוח את ה"פלונטר" כי עירייה לא יכולה להשכיר גג - -

זבולון אורלב: תפנה בכתב למר יגאל צרפתי, שיושב מולך.

זבולון אורלב: הוא ראש המנהל לפיתוח מערכת החינוך.

אלכס וינריך: להם אין פיתרון, זה משרד הפנים.

זבולון אורלב: הוא לא יודע מה הבעיה.

פיני קבלו: צריך לאשר להשכיר מבני למעלה מ-5 שנים.

זבולון אורלב: הואיל ומדובר במבנה חינוך, הכתובת שלנו זה מר יגאל צרפתי.

זבולון אורלב: יגאל, הבעיה הזאת תובא לפניך.

זבולון אורלב: אם הבעיה לא תיפתר תחזור אלי וננסה לפתור את "הפלונטר" הזה.

פיני קבלו: הדיון היה מאוד מעניין.

פיני קבלו: בהכירי את מרבית ראשי הרשויות וחלק ממנהלי בתי הספר, אני חושב שצריך להצית את ראש הרשות או מנהל בית ספר שילכו לעניין.

פיני קבלו: לכן אנחנו עושים השתלמויות בתחום הזה.

פיני קבלו: אם רוצים להטמיע את התכניות היפות עליהן שמענו כאן, תנסו להגיע לאותם מנהלי בתי ספר, לראשי רשויות.

פיני קבלו: שמחתי לשמוע את אלכס ויינריך ממודיעין.

פיני קבלו: האתר שלי מלא בחומרים שאתה עושה במודיעין.

פיני קבלו: אני חושב שאתה דוגמה.

זבולון אורלב: זה בגלל שראש העיר הוא יוצא בית שאן.

פיני קבלו: כל התהליך הזה קורה במודיעין כי אנשים שהחליטו ללכת על זה.

פיני קבלו: יש ראשי רשויות שטרודים בדברים אחרים וכדאי להחדיר את העניין הזה, כמו שבזמנו עשה רון נחמן באריאל.

יותם אביזוהר: אני מאוד שמח שבמשרד החינוך עברו מהמבנה לחצר.

יותם אביזוהר: לא התייחסנו לזה הפעם אבל נדרשת גם חשיבה על בית הספר ואיפה הוא נמצא במרחב.

יותם אביזוהר: כלומר, דובר על תכניות חינוכיות, למשל, שנושא התחבורה והתחבורה היא נושא מרכזי ועדיין חלק גדול מילדי ישראל מגיעים לבית הספר עם מוניות אמא, גם כשהמרחק הוא 500-800 מטר.

יותם אביזוהר: מודיעין, שיש בה הרבה עשייה סביבתית, זאת עיר שמתקיימים בה פרקטיקות של אוטובוס והליכה.

יותם אביזוהר: בשנתיים האחרונות פיתחנו פרויקטים יחד עם החברה להגנת הטבע וביחד הרשת הירוקה.

יותם אביזוהר: אנחנו חושבים שצריך לקדם את זה ברמה הארצית.

יותם אביזוהר: מדובר בפירוש לא רק על סביב אלא גם על "ונשמרתם לנפשותיכם", כי אזור בית הספר הוא אחד המקומות הכי מסוכנים לתלמידים, בגלל הגודש, בגלל החניות הכפולות על המדרכות.

יותם אביזוהר: יש לזה אספקטים רחבים, לא רק של איכות סביבה, ולא רק של בטיחות בדרכים אלא גם של בריאות.

יותם אביזוהר: אגב, משרד הבריאות תומך כי יודע שהילדים של היום עושים פחות מידי פעילות גופנית והדרך לבית הספר זאת אחת הדרכים לשפר את הפעילות הגופנית.

זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הדיון.

זבולון אורלב: אם למישהו יש הערה הוא יוכל לעשת זאת בסוף הסיכום.

זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את דיווחי משרדי החינוך והגנת הסביבה לפיהם יש תגבור והרחבה של החינוך הסביבתי.

זבולון אורלב: יחד עם זה, הוועדה קובעת כי עדיין ההיקפים מצומצמים ביחס לצורך ועדיין אין מידה ובקרה זמינה ואמינה על הנעשה בתחום.

זבולון אורלב: הוועדה קוראת להמשיך, להרחיב ולהאיץ ככל האפשר את קידום התכניות לחינוך סביבתי בדגש על הגיל הרך והכשרת המורים.

זבולון אורלב: הוועדה חוזרת ומאשרת את החלטת הוועדה משנה שעברה וקוראת למשרד החינוך להכין תכנית לימודים לחינוך סביבתי מסודרת לכל שלבי הגיל, הן כמקצוע ותחום דעת והן כנושא אינטגרטיבי במקצועות ההוראה האחרים.

זבולון אורלב: הוועדה קוראת למשרדי החינוך והגנת הסביבה גם לאגם את פעולות החינוך הנעשות על ידי המגזר של החברה האזרחית.

זבולון אורלב: מתברר שיש הרבה פעילויות של הרבה מאוד ארגונים.

זבולון אורלב: אני לא בטוח שיש שולחן עגול, אני לא בטוח שכולם יודעים על הכול.

זבולון אורלב: לכן, לפי דעתי, תפקידכם ליצור שולחן עגול שיאגם את כל המאמץ הזה למאמץ לאומי אחד גדול.

זבולון אורלב: הוועדה גם קוראת למשרד החינוך לזרז מינוי מורה מוביל לחינוך סביבתי, בכל מוסד חינוכי.

זבולון אורלב: באשר לבניה הירוקה.

זבולון אורלב: הוועדה שוכנעה כי בבניה ירוקה יש יתרונות רבים ובכללם חיסכון במשאבים תקציביים לטווח בינוני וארוך בנוסף להיותם, כמובן, חוסכים או מפחיתים במפגעים וזיהומים סביבתיים.

זבולון אורלב: אשר על כן, הוועדה קוראת למשרד החינוך, למשרד להגנת הסביבה, למפעל הפיס ומרכז השלטון המקומי, לזרז ככל האפשר את האישורים והפעלת התכניות לבניית מוסדות חינוך במתכונת בניה ירוקה.

זבולון אורלב: האם עד כאן יש הערה?

יורם הורביץ: אני מנכ"ל המשרד לאיכות הסביבה.

יורם הורביץ: רציתי לציין שפועלת ועדה משותפת ששותפים בה גם הארגונים הירוקים וזה בהחלט הפורום שיכול לאגם את אותה פעילות שאתה מדבר עליה.

יורם הורביץ: הפלטפורמה קיימת.

זבולון אורלב: בהחלט, אני לא אומר שלא.

עליזה מויאל: נעשו אפילו שני ימי עיון משותפים.

זבולון אורלב: פתחתי ואמרתי שרשמנו לפנינו את הדיווחים לפיהם יש תגבור והרחבה.

עליזה מויאל: נעשו שני ימי עיון משותפים לכל הגופים הירוקים ומשרד החינוך.

עליזה מויאל: נעשו דיונים על פעילות ועשייה.

זבולון אורלב: אני שמח לשמוע.

זבולון אורלב: אני מאחל לכולנו הצלחה.

זבולון אורלב: הישיבה נעולה.