ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 16, 2009-06-09 11:00

דוד אזולאי: אני מקדם את כולם בברכת ברוכים הבאים, וכמובן גם את השר להגנת הסביבה מר גלעד ארדן.

דוד אזולאי: בהזדמנות הזאת אני מבקש להודות לו על היענותו להשתתף אותנו ביום של דיונים חשובים מאוד על הגנת הסביבה.

דוד אזולאי: אדוני השר, זאת הישיבה השנייה שלנו היום.

דוד אזולאי: הבוקר קיימנו דיון על נושא הבנייה הירוקה וכעת אנו נמצאים כאן אתך.

דוד אזולאי: קודם כל אני רוצה לברך אותך עם כניסתך לתפקיד.

דוד אזולאי: בתפקידך הקודם הכרתי אותך כאדם שעשה רבות, לא רק בוועדת הכלכלה אלא גם למען מניעת תאונות דרכים במדינת ישראל.

דוד אזולאי: אתה יודע שלכל אחד מאתנו יש שליחות, ולפעמים אנו נשלחים לתפקיד מסוים כדי לתקן אפילו רק דבר אחד.

דוד אזולאי: אני מאמין שגם בתפקיד הזה תעשה חיל ותעבוד כפי שאתה יודע לעבוד.

דוד אזולאי: אני מבקש להעלות כמה נושאים.

דוד אזולאי: אני מודה שהדיון הקודם על נושא הבנייה הירוקה היה בשבילי תחום חדש.

דוד אזולאי: גילינו כאן דברים חשובים וכדאי שגם אדוני השר יידע אותם.

דוד אזולאי: אחד הדברים שעלה כאן במלוא חריפותו הוא נושא המים האפורים שאינם מנוצלים בשל כל מיני סיבות.

דוד אזולאי: התרשמתי כי בשל סיבות בירוקרטיות זה תקוע.

דוד אזולאי: האנשים שהתרשלו במלאכתם במשך כל השנים ולצערי הרב לא עשו דבר בעצם ממשיכים בתפקידם ואילו האזרח, שלא עשה שום דבר רע, ישלם על כך מכיסו מאחר ומתכוונים להטיל על האזרח מס בצורת.

דוד אזולאי: רעיון נוסף שעלה כאן בדיון הקודם הוא ניסיון לבחון אפשרות למסלול ירוק בוועדות התכנון והבנייה.

דוד אזולאי: גם אם יש היום יזמים שמוכנים ללכת לפרויקט של בנייה ירוקה, הם נתקלים בחסמים שלא מאפשרים להם זרימה.

דוד אזולאי: הנושא הזה חשוב וכדאי שניקח אותו לתשומת לב כולנו.

דוד אזולאי: האמן לי, זה לא בשמיים.

דוד אזולאי: נושא שלישי, שהוא לדעתי אחד הנושאים החשובים, הוא ההכשרה המקצועית.

דוד אזולאי: מתברר שכיום אין די אנשי מקצוע שיפעלו בתחום הבנייה הירוקה.

דוד אזולאי: ישבו כאן נציגים של האוניברסיטה והציעו, ואני סבור שצריך לאמץ את הרעיון הזה, לפתוח כבר היום מסלולים מיוחדים לאנשים שמעוניינים לרכוש הכשרה מקצועית בבנייה ירוקה ולאפשר להכניס את זה אל תוך מסלול הלימודים.

דוד אזולאי: לדעתי זה יכול להיות פתרון חשוב ויעיל לקראת העלאת המודעות לבנייה ירוקה במדינת ישראל.

דוד אזולאי: הנושא הכי חשוב, אדוני השר, ובוודאי שאתה מופקד עליו, הוא חוסר מודעות בציבור הרחב לכל הקשור להגנת הסביבה.

דוד אזולאי: אנו מכירים את זה, כל אחד בדל"ת האמות שלו, וכאשר יוצאים החוצה מתברר עד כמה אנו חסרי ידע.

דוד אזולאי: אין לי בכך ספק.

דוד אזולאי: גם אתה כאשר נכנסת למשרד נחשפת בוודאי לנושאים רבים שלא הכרת לפני כן.

דוד אזולאי: בכל אופן, אני מודה שלא הייתי די מודע ועם כניסתי לתפקידי כיושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה נחשפתי לנושאים חדשים ומעניינים וגם חשובים.

דוד אזולאי: צריך לראות איך לקדם אותם.

דוד אזולאי: פעם נוספת אני מקדם אתכם בברכת ברוכים הבאים.

דוד אזולאי: היות וזמנו של השר קצר כי הוא נענה לפנייתנו להופיע כאן בהתרעה קצרה, אינני יודע אם נוכל לאפשר לכולם להתבטא.

דוד אזולאי: הייתי מבקש מכבוד השר לפתוח בדברים ואם צריך נאפשר לו גם לסכם בסוף הישיבה.

דוד אזולאי: בבקשה, אדוני.

גלעד ארדן: תודה, אדוני יושב-ראש הוועדה, על ההזמנה.

גלעד ארדן: אני שמח להופיע בפני הוועדה.

גלעד ארדן: זאת ההופעה הראשונה שלי בכלל כשר בוועדות הכנסת.

גלעד ארדן: בוודאי אין זירה נכונה או מתאימה יותר מאשר ועדת הפנים והגנת הסביבה, שבשנים האחרונות היתה המנוע העיקרי להעלאת המודעות – אתחבר לסיפה של דבריך – לחשיבות הנושא הסביבתי אצל מקבלי ההחלטות.

גלעד ארדן: כאן בדיוק טמונה הבעיה.

גלעד ארדן: הופתעתי שהאולם התמלא עד כדי כך אבל לא הופתעתי שהוא מלא, כי גם אני למד מידי יום את הנושא הזה.

גלעד ארדן: למדתי כבר בקדנציה הקודמת, ואני בטוח שגם אתה, ואם לא הרי אתה תלמד בקרוב, שהמודעות של האזרחים, בעיקר של ארגוני הסביבה בעניין הזה מתקדמת הרבה יותר, לצערנו, מן המקום שבו אנו, חברי הכנסת והשרים, היינו אמורים להיות בו.

גלעד ארדן: בדרך כלל המנהיגות היא שאמורה להגיד לעם מה עליו לעשות ולא העם אומר למנהיגות.

גלעד ארדן: במקרה הזה הדברים התהפכו קצת.

גלעד ארדן: אבל לא משנה.

גלעד ארדן: צריך להפיק מזה את המיטב.

גלעד ארדן: חברי כנסת דב חנין ואופיר פינס-פז, ועכשיו הצטרפו גם חברי הכנסת ניצן הורוביץ ואיתן כבל, היו מחויבים מאוד לנושא הסביבתי ועל כך מגיעה להם תודה.

גלעד ארדן: מעתה ואילך צריך לראות איך כולנו משתפים פעולה ומרכזים את כל הכוח ביחד כדי לדחוף את הנושא הזה קדימה.

גלעד ארדן: כפי שאמרת, ואני מצטרף לדבריך, גם אני ככל שלמד יותר את הנושאים שמשרדי מטפל בהם אני מבין לעומק רב יותר.

גלעד ארדן: התרגלנו לשמוע מינוחים וביטויים שלא תמיד הבנתי אותם לעומק.

גלעד ארדן: לאט-לאט אני מבין אותם יותר ויותר לעומק ואני מבין עד כמה הנושא הזה קריטי וחשוב לעתיד של מדינת ישראל כדי שנוכל להמשיך ולחיות בארץ הזאת בצורה נורמלית.

גלעד ארדן: אני לא רוצה להגיד באופן שכייף לחיות בו, כי זה קצת מוגזם, אבל באופן שאפשר בכלל להתקיים בו.

גלעד ארדן: אנו נמצאים במדינה כל-כך קטנה, כל-כך צפופה, שגם הריבוי הטבעי שלה ברוך-השם הוא בין הגבוהים בין המדינות המתפתחות וגם הצמיחה הכלכלית שלה היתה גבוהה בשנים האחרונות, ואנו מקווים שתחזור להיות גבוהה.

גלעד ארדן: אין שום סיכוי שנוכל להתקיים באופן נורמלי לטווח הארוך, אנחנו, ילדינו והדורות הבאים, אם נמשיך להתנהג כפי שהתנהגנו עד היום.

גלעד ארדן: אנחנו כבר רואים את ההשלכות בפקקים, שזה אמנם רק עומס כלכלי ואובדן ימי עבודה ופגיעה בתל"ג במשק, אבל גם בבריאות ובתחלואה ובזיהום האוויר ובשפיכת השפכים ובזיהום של הנחלים, של האגמים, של הימים, וכמובן זיהום האוויר שהוא פגיעה מיידית וקשה שגורמת לתחלואה ולתמותה של האזרחים.

גלעד ארדן: יש גם השלכות, כפי שאתה ציינת, על איכות החיים ועל הכיף של החיים במדינה, וגם החיבור לערכי המורשת שלנו והטבע – שמורות הטבע, הפארקים הלאומיים, פארקים ירוקים בכלל, היכולת שלנו לצאת מאלפי הקילומטרים של הבטון ושיהיו לנו גם שטחים פתוחים וירוקים ברחבי המדינה כדי שנוכל להרגיש גם תחושות אחרות שמחזירות אותנו לטבע, למקום שבו פעם כל בני האדם חיו.

גלעד ארדן: מכיוון שזה יום חגיגי אני רוצה להזכיר שעל-פי המודל של גן עדן בספר בראשית, בפרק ב' פסוק ט"ו, הקדוש-ברוך-הוא לקח את האדם והניח אותו בגן עדן "לעבדה ולשמרה".

גלעד ארדן: כלומר, מצד אחד אנו מבינים שיש צורך בפיתוח כלכלי ועבודה.

גלעד ארדן: מצד שני הדברים חייבים לפעול ביחד, ביחד עם הפיתוח הכלכלי.

דוד אזולאי: הוא לא החזיק שם הרבה זמן.

גלעד ארדן: מכיוון שהיינו חוטאים.

גלעד ארדן: אבל אתה בוודאי זוכר גם את מדרש רבא, לפיו הוא אמר:

גלעד ארדן: אם אתה תקלקל לא יהיה מי שיתקן אחריך.

גלעד ארדן: הציווי הזה מוטל על כולנו.

גלעד ארדן: כולנו צריכים לחשוב ביום-יום איך אנו מפסיקים את התהליך של צריכה ורמת חיים גבוהה ובזבזנות.

גלעד ארדן: אי אפשר יותר לחיות כך כי זה מטיל עומס אדיר על משאבי הסביבה.

גלעד ארדן: זו אפילו התנהגות אגואיסטית כי היא לא תאפשר לילדינו ולדורות הבאים ליהנות מאותם דברים שאנחנו רוצים שיאפשרו לנו ליהנות מהם.

גלעד ארדן: לכן אני מרגיש צורך לדבר קודם כול ברמה הערכית – זה יום חגיגי – על החשיבות האדירה של הנושא הזה.

גלעד ארדן: החשיבות שלו – ופה אולי הקושי, כמו בנושא הבטיחות בדרכים – היא מולטי-דיסציפלינרית.

גלעד ארדן: התנהגות סביבתית בת-קיימא (מקיימת) שמאפשרת להמשיך ולהתקיים - - -

דב חנין: "מקיימת" זה מונח טוב יותר וגם נכון יותר בעברית.

גלעד ארדן: קיבלתי.

גלעד ארדן: התנהגות מקיימת.

גלעד ארדן: היא רלוונטית לכל משרדי הממשלה כמעט.

גלעד ארדן: לכן התפקיד של כולנו כל-כך קשה כי לא די שהמשרד להגנת הסביבה יהיה הכי נחוש והכי לוחמני.

גלעד ארדן: חובה כמובן שיהיה כזה, אבל יחד עם זה אנו צריכים במשותף להטמיע את ההתנהגות המקיימת גם בהתנהלות של כל גורמי הממשלה.

גלעד ארדן: כאן הקושי העיקרי והגדול ביותר, מעבר לחוסר המודעות שאתה ציינת, אבל חוסר המודעות הזה קיים גם בהרבה מאוד משרדי ממשלה.

גלעד ארדן: אני בא עכשיו מוועדת השרים להגנת הסביבה, שבה אישרנו הצעת החלטה להקים ועדת מנכ"לים שתביא לממשלה בתוך שנה תוכנית לאומית להפחתת פליטות גזי חממה.

גלעד ארדן: לא רק שאנו דנים שם דיון מקצועי איך לקדם את ההחלטה הזאת, אלא עליי להתגבר על עובדי מדינה בכירים ממשרדים שהנושא רלוונטי להם מאוד, שאומרים: לא, אנחנו צריכים דווקא להכין הסברה לעולם למה ישראל לא יכולה להפחית פליטות גזי חממה, כי ירדן ומצרים לא רוצות לשתף אתנו פעולה והריבוי הטבעי כאן גבוה וקלטנו הרבה עולים – כל התירוצים האפשריים.

גלעד ארדן: אני אומר: התירוצים הללו חלקם אולי נכונים, חלקם לא.

גלעד ארדן: אי אפשר להשתמש בהם לפני שעשינו יותר לטובת עצמנו קודם כול.

גלעד ארדן: אני לא מדבר על הקהילה הבין-לאומית, וגם היא חשובה כמובן, אבל העיסוק בקידום נושא הגנת הסביבה חשוב קודם כול כלפי אזרחי מדינת ישראל.

גלעד ארדן: בשל קוצר הזמן הייתי מבקש מאדוני לאפשר לנו להציג מצגת על יעדי המשרד, כפי שלאחר סיעור מוחות במשרד הגדרנו לשנה וחצי הבאות כי חייבים לתת איזה תיעדוף לסדרי העדיפויות של המשרד.

גלעד ארדן: כפי שתראו מייד, המשרד עוסק במגוון רחב של נושאים.

גלעד ארדן: המנכ"ל יציג בקצרה את המצגת על סדרי העדיפויות שלנו.

גלעד ארדן: זה כמובן רק דיון ראשוני ואני מקווה ומאמין שאהיה כאן בן-בית, אצל אדוני ואצל חברי הוועדה.

גלעד ארדן: אדוני ינהג כפי שירצה.

גלעד ארדן: אם ירצה, אנשים יעירו הערות כלליות.

גלעד ארדן: לא ניכנס לדיון מאוד-מאוד מעמיק כי בשעה 12:00 עליי להיות כבר בוועדת הכלכלה, להעביר שם את התקנות על פרסום כלי רכב מזהם וצריכת הדלק שלו.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: ניקח את זה לתשומת לבנו.

דוד אזולאי: ד"ר יוסי ענבר, זאת הזדמנות לברך אותך על כניסתך לתפקידך כמנכ"ל המשרד.

דוד אזולאי: אתה אמנם ותיק במשרד להגנת הסביבה אבל חדש בתפקיד.

דוד אזולאי: נאחל לך לא רק הצלחה, אלא גם ברכה.

יוסי ענבר: תודה, אדוני היושב-ראש.

יוסי ענבר: אדלג על העטיפה ואנסה להגיע ישר לעניין.

יוסי ענבר: יש לנו המון משימות.

יוסי ענבר: השר בשבועות האחרונות ביקש למקד כמה נושאים שבהם נתמקד בשנים הקרובות.

יוסי ענבר: הנושא הראשון הוא הטיפול בפסולת – הפחתת פסולת, ניהול יעיל של משאבים, מִחזור וכדומה.

יוסי ענבר: הנושא השני הוא מניעה והפחתה של פליטוֹת ומזהמים, בעיקר מהתעשייה, האנרגיה והתחבורה, ומזיהום אוויר כמובן.

יוסי ענבר: הנושא השלישי הוא היערכות מדינת ישראל לשינוי האקלים.

יוסי ענבר: הנושא הרביעי הוא אכיפה סביבתית מרתיעה, מחד, וביסוס נורמות לציות, מאידך.

יוסי ענבר: הנושא החמישי הוא קידום כלכלה ירוקה.

יוסי ענבר: בכל הנושאים עובר כחוט השני הצורך בהסברה ובחינוך.

יוסי ענבר: זה נושא חוצה גבולות.

יוסי ענבר: אציג שקף או שניים מכל נושא, רק בקצרה.

יוסי ענבר: במדינת ישראל אנו מייצרים פסולת רבה.

יוסי ענבר: כיום רק כ-23% מן הפסולת עוברים למִחזור וכל השאר להטמנה, כאשר אם מסתכלים אחורה, לפני 10 שנים רק 3% מן הפסולת עברו למִחזור.

יוסי ענבר: חצי הכוס המלאה, שאנחנו מתקדמים.

יוסי ענבר: חצי הכוס הריקה, שאנחנו צריכים להתקדם עוד הרבה.

יוסי ענבר: יש לנו היום כסף רב יחסית מהיטל ההטמנה.

יוסי ענבר: הכסף הזה מיועד לקדם מפעלים, מחד, ועבודה מול הרשויות המקומיות, מאידך, כלומר סיוע להפרדה במקור, הפרדה ליבש/רטוב, זרמים כאלה או אחרים, והקמת מִתקני טיפול בצד השני.

יוסי ענבר: אנו עובדים עם השלטון המקומי בשיתוף פעולה על מנת להפנות את הכספים בצורה נכונה, בקולות קוראים מתאימים.

יוסי ענבר: יש עדיין כמה אתרי אשפה פעילים שצריך לסגור אותם.

יוסי ענבר: סגרנו כ-80 אתרים עד כה, ומאות אתרים קטנים.

יוסי ענבר: המטרה לשנות דפוסי התנהגות של הציבור דרך המִחזור, דרך הטיפול בפסולת.

יוסי ענבר: זה הנושא היחיד כמעט שבו האזרח, כל אחד ואחד מאתנו יכול לעשות משהו למען הסביבה.

יוסי ענבר: ברקע יש את נושא חוק הפיקדון, חוק האריזות ודברים נוספים.

יוסי ענבר: אנחנו מטפלים גם בצמיגים משומשים.

יוסי ענבר: יש הרבה טיפול סביב הנושא הזה.

יוסי ענבר: נושא כואב נוסף בתחום הפסולת הוא נושא פסולת הבניין, שעדיין לא מטופלת כיאות.

יוסי ענבר: מייצרים בארץ כ-3.5 מיליון טון פסולת בניין לשנה, מתוכה ממחזרים רק כ-700 אלף טון.

יוסי ענבר: ניתן למחזר באופן תיאורטי את כל הפסולת כמעט.

יוסי ענבר: פסולת בניין היא פסולת שניתן למחזר את כולה, וזה עושה טוב פעמיים, כי זה גם מונע חציבת-יתר.

יוסי ענבר: כלומר אפשר להפחית את החציבה.

יוסי ענבר: אנו מעבירים כרגע במסגרת חוק ההסדרים תיקון לפקודת המכרות, שיחייב כל מי שכורה אגריגטים גם לקלוט או לטפל ולמחזר פסולת בניין.

יוסי ענבר: זה דרך לחייב את אלה שפוגעים בטבע ובעצם בצורה עקיפה מייצרים את הפסולת, לקלוט אותה ולטפל בה.

גלעד ארדן: על-פי הסיכום עם משרד האוצר, נושא מִחזור פסולת במחצבות אמור להיות מפוצל מחוק ההסדרים ולהגיע לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.

גלעד ארדן: זה בהמשך למה ששוחחתי אתך, אדוני היושב-ראש.

יוסי ענבר: צוואר הבקבוק בנושא הזה הוא יצירת שוק.

יוסי ענבר: לא חוכמה להגיד למחזר.

יוסי ענבר: צריך לייצר את השוק, ואנחנו עובדים מול מע"צ בעיקר שהוא השוק העיקרי בתחום הזה.

יוסי ענבר: הנושא הבא הוא הפחתת פליטות מזהמים.

יוסי ענבר: לקחתי כדוגמה את זיהום האוויר כנושא מרכזי, אבל יש גם זיהום מקורות מים, זיהום חומרים מסוכנים וכדומה.

יוסי ענבר: משק החשמל הוא המזהם הראשי, במקרה הזה בתחמוצות חנקן; התחבורה לאחר מכן; והתעשייה השלישית בסדרה.

יוסי ענבר: אנחנו מדברים על המזהמים העיקריים.

יוסי ענבר: כמובן שיש מזהמים שהתעשייה מצטיינת בהם ויש מזהמים שהתחבורה מצטיינת בהם, אבל אם הייתי לוקח חבילה אחת גדולה ומתכלל את הכול, אין ספק שמשק האנרגיה הוא התורם המרכזי לזיהום האוויר במדינת ישראל.

יוסי ענבר: אנו מטפלים במוקדי זיהום על-ידי שזיהינו כ-150 מפעלים שאנו קוראים להם בשפת המקצוע "מפעלי IPPC" – המפעלים המרכזיים שגורמים לזיהום בכל המישורים.

יוסי ענבר: התמקדנו בשנים האחרונות ברמת חובב, עברנו למפרץ חיפה וכעת אנחנו מתחילים לפעול באשדוד.

יוסי ענבר: הכוונה לטפל טיפול כוללני במפעל.

יוסי ענבר: לא לבוא אליו היום רק עם עניין השפכים, ומחר עם עניין זיהום האוויר ומחרתיים עם עניין החומרים המסוכנים, אלא להסתכל בראייה כוללת.

יוסי ענבר: זאת גישה חדשה יחסית כי הדיסציפלינה שלנו עבדה לפי סקטורים.

יוסי ענבר: אנחנו משנים כאן במקצת את הדיסקט ועובדים לפי הדירקטיבה האירופאית הזאת.

יוסי ענבר: זאת גם דרישה של ה-OECD.

יוסי ענבר: באשר להיערכות ליישום חוק אוויר נקי יש לנו dead-line: ב-1 בינואר 2011 עלינו להיות מוכנים.

יוסי ענבר: אנחנו משתפים את כל מי שרלוונטי בדיונים.

יוסי ענבר: אנחנו מתגברים את כוח-האדם ושוכרים חברות ייעוץ על מנת שיעזרו לנו לקדם את העניין.

יוסי ענבר: יש לנו תוכנית עבודה סדורה.

יוסי ענבר: באשר לזיהום אוויר מתחבורה, אנחנו אוהבים תמיד להציג את השקף הזה שמראה את משמעות זיהום האוויר.

יוסי ענבר: אנחנו מודדים כל הזמן מדידה רציפה של זיהום האוויר.

יוסי ענבר: אצלנו, באופן ייחודי שלא קיים במקומות אחרים בעולם, ביום הכיפורים אין תנועת כלי רכב בישראל.

יוסי ענבר: לפיכך רק בישראל אפשר למדוד יום ללא תנועת כלי רכב.

יוסי ענבר: במקרה זה בודקים זיהום של תחמוצות חנקן.

יוסי ענבר: בתחנות תחבורתיות על דרך ז'בוטינסקי ברמת-גן-בני-ברק ובדרכים ראשיות אחרות רואים איך עם כניסת יום הכיפורים יורדים לשיעור של אפס כמעט – אפשר לשמוע כאן את הסירנה של האמבולנס – ובמוצאי יום הכיפורים שיעור זיהום האוויר חוזר להיות כשהיה.

יוסי ענבר: זה מראה את עוצמת הזיהום שנגרם מתחבורה.

יוסי ענבר: אנו פועלים אם משרד התחבורה בצעדים רבים.

יוסי ענבר: אחד הצעדים שיינקטו לקראת סוף השנה הנוכחית ובתחילת השנה הבאה, משרד האוצר הקצה לנו 20 מיליון שקל לשנה לגריטת רכבים ישנים.

יוסי ענבר: רכבים ישנים, מספרם מועט יחסית אבל הם תורמים תרומה ניכרת לזיהום האוויר.

יוסי ענבר: הוצאתם מן הכביש, תוך כדי תשלום לבעל הרכב, תוריד את הרכבים הללו מן הכביש.

יוסי ענבר: הזכרתי את משק החשמל וזיהום בתחמוצות גופרית.

יוסי ענבר: כפי שאתם רואים, משק החשמל מוביל בזיהום בתחמוצות גופרית.

יוסי ענבר: התחבורה לא תורמת לזיהום זה, והשאר נובע מן התעשייה.

יוסי ענבר: כניסת הגז הטבעי והגברת השימוש בגז טבעי תוריד בצורה דרסטית את מידת הזיהום.

יוסי ענבר: ככל שיגבר השימוש בגז טבעי יירד בצורה דרסטית שיעור המזהם הזה באוויר.

גלעד ארדן: אני מבקש לחזור לשקף על יישום חוק אוויר נקי.

גלעד ארדן: למרות שהחוק נחקק באדיבותו של חבר הכנסת חנין ואחרים והוא לא היה חוק ממשלתי, לצערי, כפי שראוי שיהיה חוק בעל חשיבות כה גבוהה, עדיין לאור חשיבות החוק ראיתי לנכון למקם אותו כאחד מחמשת היעדים המרכזיים והחשובים ביותר של המשרד.

גלעד ארדן: באשר ללוחות הזמנים ליישומו, מכיוון שבעיניי החוק הזה אמור לעשות מהפיכה משמעותית, גם בדרישות וגם באכיפה של פליטת מזהמים במדינת ישראל, בין אם מן התעשייה ובין אם מן התחבורה, ראוי שהוועדה תעקוב ותפקח עלינו בעניין הזה באופן סדיר וקבוע, כולל בחינה של הקדמה של חלק מן היעדים של החוק.

גלעד ארדן: אני סבור שלפני שנת 2011 לא נוכל להיות ערוכים להתחלת יישומו בגלל הצורך בעשרות תקנות והליכים מול הכנסת ומול משרדי הממשלה האחרים, אבל בהחלט מרגע שלמשרד יהיו כבר הכלים אני לא בטוח שצריך לקחת כל-כך הרבה שנים כדי לעבור מפעל-מפעל, או אל מול המפעלים המזהמים ולהביא בפניהם את הדרישות.

גלעד ארדן: אבל שוב, זאת תהיה עבודה מול הוועדה.

גלעד ארדן: רציתי רק להדגיש שזה אחד מחמשת הנושאים החשובים ביותר בעיניי.

יוסי ענבר: ניהול כימיקלים הוא נושא חדש יחסית.

יוסי ענבר: אנחנו מתיישרים לפי מדיניות ה-OECD.

יוסי ענבר: אתמול היה לנו שימוע ב-OECD, היה לנו מבחן קבלה, ואחת הדרישות שעומדים עליה היא שילוב הנושא של רישום כימיקלים.

יוסי ענבר: על-פי לוחות הזמנים שנקבעו, עד לשנים 2012-2013 עלינו להקים כאן מערך בדומה לקורה במדינות ה-OECD.

יוסי ענבר: זה דורש עבודה קשה מאוד וממוקדת בנושא הזה.

יוסי ענבר: עלינו להצטרף גם לכמה אמנות בין-לאומיות שעדיין לא אשררנו בנושא הזה.

יוסי ענבר: נושא אחר הוא ההיערכות לשינוי אקלים.

יוסי ענבר: לפני שעה עברה החלטת ממשלה בוועדת השרים להגנת הסביבה ושינוי האקלים, להקים באופן רשמי ועדת מנכ"לים שמתחתיה יעבדו צוותי עבודה, כי הנושא רחב מאוד – חוצה גבולות, חוצה משרדי ממשלה וארגונים בתוך המדינה, על מנת לאחד את כולם ביחד, כדי שנשדר בגל אחד.

יוסי ענבר: המטרה הראשונה היא להגיע לקראת ועידת קופנה

יוסי ענבר: גן עם איזו טיוטה, שנדע מה אנו רוצים מעצמנו, וכדי להגיע לדיונים בקופנהגן מוכנים.

יוסי ענבר: וחשוב יותר, אחרי שבדצמבר השנה יקבלו בקופנהגן החלטות, ליישם אותן במדינת ישראל.

יוסי ענבר: הנושא הזה רחב.

יוסי ענבר: הוא נוגע לכולנו, לכל משרדי הממשלה וגם לאלה שלא ציינו כאן במפורש.

יוסי ענבר: היום גילינו ששכחנו את משרד החינוך וגם הוא גורם חשוב בתהליך.

גלעד ארדן: אני רוצה להוסיף כאן דבר מה.

גלעד ארדן: אני שם לב שלא תמיד יש הבנה ומודעות לחשיבות העניין.

גלעד ארדן: ניתן להסתכל עליו כמטרד ולהגיד שמדינת ישראל משפיעה בפחות מפרומיל על הפליטות של גזי חממה בעולם ולכן ההשפעה שלנו על ההתחממות הגלובלית זניחה ואולי לא צריך לעסוק בזה.

גלעד ארדן: מצד שני, כאשר יורדים לעומקם של דברים, יש כאן הזדמנויות אדירות למדינת ישראל בשלושה מישורים.

גלעד ארדן: קודם כול, מבחינת הכלכלה – יצירת מקומות עבודה, דחיפה של תעשיית ה-clean-tech הישראלית.

גלעד ארדן: עיסוק משמעותי הרבה יותר שלנו ומחויבות שלנו בהפחתת פליטות גזי החממה ייצרו את אותם מקומות עבודה, את אותם מנועי צמיחה כלכליים חדשים שלא קיימים היום דיים בכלכלה הישראלית, ונוכל גם לייצא את הידע שקיים בתעשייה הזאת מישראל לעולם.

גלעד ארדן: המישור השני, החשוב יותר אפילו – חיי אדם, בריאות.

גלעד ארדן: אגב הפחתת פליטות גזי חממה מפחיתים גם בזיהום האוויר, באותם חלקיקים נשימים שגורמים לתחלואה ולמוות.

גלעד ארדן: לכן גם בעניין הזה יש לכך חשיבות גבוהה מאוד.

גלעד ארדן: המישור השלישי הוא ההשתלבות שלנו בקהילה הבין-לאומית והרצון שלנו להצטרף ל-OECD, ויש לכך משמעויות כלכליות חשובות מאוד למדינת ישראל.

גלעד ארדן: פרט לנו ולמקסיקו כל המדינות האחרות שם החילו על עצמן כבר מחויבויות כמו מדינות מפותחות.

גלעד ארדן: רק אנחנו נחשבים עדיין בעניין הזה כמדינה מתפתחת.

גלעד ארדן: אני סבור שאפילו ההגדרה הזאת לבדה פוגעת בכלכלת ישראל וביכולת שלנו להתפתח בתוך המשק הגלובלי ובתהליכים העולמיים.

גלעד ארדן: לכן בעיניי העיסוק בזה איננו עול, אלא הזדמנות נדירה לעסוק בנושא ולהרוויח בגדול, מכל הבחינות – הכלכלה, הבריאות, המעמד הבין-לאומי של מדינת ישראל.

גלעד ארדן: אני מקווה שהעולם יחיל עלינו מחויבויות של מדינה מפותחת בעקבות הוועידה שתתקיים בסוף השנה.

דוד אזולאי: אדוני השר, אתה יודע שלמדינת ישראל נוח יותר כנראה במקרה הזה להישאר בהגדרה מדינה מתפתחת ולא מדינה מפותחת.

גלעד ארדן: אני מנסה להסביר שלא.

גלעד ארדן: העולם יעשה לנו טובה אם יגדיר אותנו כמדינה מפותחת כי ההגדרה של מדינה מתפתחת מאפשרת לנו גם, ברמה הבין-לאומית וברמות האחרות, להמשיך ולהתנהג בצורה בזבזנית ולא יעילה.

גלעד ארדן: בסופו של דבר כולם בעולם מבינים היום, וזה עדיין לא חלחל מספיק בישראל, שחיסכון במים וחיסכון באנרגיה והתנהגות מקיימת מביאה לרווח גדול מאוד של כסף ותרומה לכלכלה כבר בטווח הקצר והבינוני, וזה עוד שולי לעומת הרווח לאיכות החיים ולחיי אדם.

יוסי ענבר: לסיכום נושא שינוי האקלים, אנחנו עובדים בשני מישורים: 1) הפחתת פליטות; 2) הסתגלות מדינת ישראל לשינויי אקלים.

יוסי ענבר: יש לזה משמעויות ארוכות-טווח, חקלאיות ואחרות, שצריך להיערך אליהן; עלייה אפשרית של פני הים, המשמעות לגבי החופים, המצוק החופי וכדומה.

יוסי ענבר: הנושא הבא הוא האכיפה.

יוסי ענבר: האכיפה אצלנו איננה מטרה בפני עצמה.

יוסי ענבר: המטרה היא כמובן לשפר את הגנת הסביבה.

יוסי ענבר: לצערי במדינת ישראל ללא האכיפה לא היינו מגיעים לשום הישגים.

יוסי ענבר: יש שורה ארוכה של הישגים שאנחנו יכולים להצביע עליהם בעקבות האכיפה.

יוסי ענבר: יש לנו כמה כלי אכיפה, ואנחנו משתמשים בהם: 1) ביטול רישיונות עסק או היתרי רעלים, ויש לכך הרבה דוגמאות; 2) צווי הפסקה מנהליים; 3) אכיפה פלילית.

יוסי ענבר: אנו דורשים היום ממערכת האכיפה שלנו שתתמקד בדברים החשובים והעיקריים ולא תתפזר, כי עד היום התפזרנו ועלינו להתמקד בדברים הגדולים והחשובים שיביאו לשינוי.

גלעד ארדן: גם בעניין הזה אני חייב להוסיף דבר מה.

גלעד ארדן: לוועדת הפנים והגנת הסביבה יהיה תפקיד מרכזי.

גלעד ארדן: עליכם להבין שבמקרים רבים אנו נאלצים, וניאלץ, לקבל החלטות לא פשוטות מול גורמי המדינה.

גלעד ארדן: לצערנו מדינת ישראל וחלק מן הגורמים שלה הם בין המזהמים הגדולים ביותר, בין אם זה צה"ל ש-150 בסיסים שלו עדיין לא מחוברים למערכת הביוב, רשויות מקומיות שנוח להן לפעמים לזרוק פסולת במקומות שזול יותר לשפוך אותה או רשויות שלא בא להן להקים מתקנים לטיפול בשפכים על-פי סדרי העדיפויות שלהן.

גלעד ארדן: אני מניח שחלק מן ההחלטות שנקבל לא ימצאו חן בעיני כולם ולאחר מכן אותם אישי ציבור או גורמים משמעותיים וחזקים, בין במשק ובין בממשל, יגיעו לכנסת ויבקשו שיתקיימו דיונים ויבואו בטרוניות על החלטות שהמשרד להגנת הסביבה קיבל.

גלעד ארדן: הייתי מבקש שתשקלו היטב גם את קיום הדיון, כי לא תמיד חייבים לגבות מעוול סביבתי, אלא אם כן יש לו טענות חזקות מאוד.

גלעד ארדן: אבל אני אומר שוב, הגיבוי של חברי הכנסת ושל הוועדה חשוב ומשמעותי בעיניי כדי שתהיה לנו רוח גבית לאכיפה הסביבתית.

יוסי ענבר: נושא שקשור לזה הוא האכיפה על-ידי הציבור.

יוסי ענבר: היום אנו פועלים, בהתאם למדיניות של ה-OECD, בשקיפות ציבורית, בשקיפות הנתונים.

יוסי ענבר: אנו בתהליך להקמת מערכות שבהן כל המידע, ככל הניתן, יהיה חשוף לציבור.

יוסי ענבר: המערכות הללו נמצאות כרגע בלימוד לקראת הקמה, על מנת לא להמציא את הגלגל אלא לעשות דברים שנעשים בעולם.

דוד אזולאי: לידיעתך, אתמול עברה במליאת הכנסת הצעת חוק, לפיה פקחים של הרשות המקומיות יוכלו לאכוף את החוקים.

גלעד ארדן: הצעת החוק שעברה אתמול, דווקא לא הייתי מציין אותה.

גלעד ארדן: משמעותה שמה שאמור לקרות השבוע יקרה רק בעוד חצי שנה, אבל זה לא באשמת השר הנוכחי אלא באשמת שר הפנים שטרית.

גלעד ארדן: החל מחודש יוני פקחי הרשויות המקומיות אמורים היו לקבל סמכויות גם בתחום הגנת הסביבה.

גלעד ארדן: לצערי הרב השר שטרית לא גרם לכך שמשרדו ייערך להכשרת הפקחים ברשויות המקומיות ולכן השר ישי, כאשר נכנס לתפקידו ומצא שאם לא נדחה את יישום החוק ב-6 חודשים אז המדינה תהיה מפרת חוק, דחה את החוק ב-6 חודשים.

גלעד ארדן: בהבנה אתי הוא התחייב, וגם אני הבהרתי, שמעבר לינואר 2010 לא יהיו יותר דחיות.

גלעד ארדן: הוא מקים צוות משימה כדי להביא להכשרת הפקחים ברשויות המקומיות.

גלעד ארדן: בוודאי תעקבו גם אחר היישום של העניין הזה.

יוסי ענבר: הנושא האחרון שאני רוצה להציג הוא הכלכלה הירוקה.

יוסי ענבר: גם היא, כמו החינוך, עוברת כחוט השני בכל המגזרים, בכל הנושאים שבהם אנו מטפלים.

יוסי ענבר: כלכלה ירוקה, גם לטענת הגורמים בעולם, היא מנוף ליציאה ממשבר האקלים וליציאה מן המשבר הכלכלי.

יוסי ענבר: יש נושאים רבים הכלולים בכותרת "כלכלה ירוקה".

יוסי ענבר: אנו משתדלים להיות כיום בכל המערכים הכלכליים במשק על מנת לקדם את הנושאים הסביבתיים דרכם.

יוסי ענבר: לסיכום אני מבקש להראות עם מה אנחנו עובדים, תקציב המסגרת של המשרד.

יוסי ענבר: השנה בקו הבסיס יהיו לנו 200 מיליון שקל.

יוסי ענבר: זה לא שונה בהרבה משנים קודמות, אבל יש תוספות.

יוסי ענבר: זאת עדיין הצעת תקציב כי טרם אושרה על-ידי הכנסת.

יוסי ענבר: מדובר על 200 מיליון שקל השנה ו-212 מיליון שקל, כולל הגריטה – כבר קיצצו לנו בקיצוץ הרוחבי, בשנת 2010.

יוסי ענבר: יש לנו כסף בהרשאה להתחייב.

יוסי ענבר: יש לנו קרנות – היטל ההטמנה, קרן הניקיון, פיקדון וכדומה.

יוסי ענבר: ניתנה לנו גם הרשאה חד-פעמית.

יוסי ענבר: בסך הכול יש לנו למעלה מ-400 מיליון שקל השנה.

גלעד ארדן: צריך להדגיש שהשימוש בכסף שבקרנות תלוי גם בכך שיגישו בקשות ויישמו את מה שקיבלו.

גלעד ארדן: בעניין הזה אנחנו תלויים לא רק בעצמנו.

יוסי ענבר: אמנם יש לנו 150 או 200 מיליון שקל בקרנות, אבל אנחנו לא חופשיים להוציא אותם לכל נושא סביבתי, אלא לנושאים שהחוק מאפשר.

יוסי ענבר: אנחנו מבקשים להרחיב במקצת את הגמישות של הקרנות, בעיקר לנושא חינוך סביבתי.

יוסי ענבר: אני מניח שזה יידון בוועדה הזאת בהמשך.

יוסי ענבר: בשקף הזה מוצגים הנושאים שאנו אמורים להקצות להם כסף.

יוסי ענבר: לא נתעכב על זה כרגע כי התקציב עדיין לא מאושר.

יוסי ענבר: לסיכום, במשרד להגנת הסביבה יש 518 תקנים.

גלעד ארדן: לא כל התקנים מאוישים ובפועל חסרים 30 אנשים.

יוסי ענבר: יש לנו 518 תקנים, מתוכם 7% בעלי תואר שלישי, 34% בעלי תואר שני ו-23% בעלי תואר ראשון.

יוסי ענבר: מה שנאמר כאן קודם על החינוך הסביבתי מתחבר.

יוסי ענבר: חסרים היום אנשים בעלי ההשכלה המתאימה, בייחוד בנושא הכימיה, הנדסה כימית וכימיה בסיסית.

יוסי ענבר: על מנת ליישם את כל הדברים עליהם דיברנו קודם צריך אנשי מקצוע בתחום הזה.

יוסי ענבר: תודה רבה.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: רשות הדיבור לחבר הכנסת דב חנין בשם השדולה הסביבתית, בבקשה.

דב חנין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

דב חנין: אדוני השר, אני רוצה להצטרף לברכות ולומר לך שכניסתך לתפקיד מלווה בציפיות רבות ובתקוות רבות.

דב חנין: נכנסת בהרבה מאוד מרץ והרבה מאוד יוזמות.

דב חנין: אני מברך אותך על ההתחלה המוצלחת הזאת ומאחל לך שההמשך יהיה ברוחה של ההתחלה.

דב חנין: אני מאחל לכם הצלחה, אדוני המנכ"ל וגברתי יושבת-ראש מטה השר.

דב חנין: אני מבטיח לך, אדוני השר, שותפות טובה מאוד עם השדולה הסביבתית-חברתית בכנסת, שאפשר לומר שהיא אחת השדולות המוצלחות שפעילות בכנסת.

דב חנין: המסר המרכזי שלי לפורום הגדול והנכבד שנמצא כאן, שאנחנו חייבים לשלב כוחות – המשרד להגנת הסביבה, הכנסת, הציבור, התנועה הסביבתית.

דב חנין: לפעמים יש בינינו חילוקי דעות, זה טבעי ומובן ויקרה תמיד, אבל עלינו לזכור שבסופו של דבר המשימות העיקריות שלנו הן מול כל הגורמים שעוד לא הבינו בכלל את המציאות שבה אנו נמצאים.

דב חנין: אדוני השר, אנו נמצאים במצב מיוחד במינו בעולם.

דב חנין: העולם נמצא בצומת, בפרשת דרכים חסרת תקדים.

דב חנין: ועידת קופנהגן שתתקיים בסוף השנה, הייתי אומר שהיא כמעט הזדמנות אחרונה לתקן, כי אם לא נתקן כולנו נהיה בבעיה קשה מאוד.

דב חנין: זה אתגר עצום בקנה מידה עולמי, אבל הוא אתגר עצום גם בקנה מידה ישראלי.

דב חנין: נכון שלישראל אין חלק גדול מאוד ביצירת הבעיות הסביבתיות העולמיות, אבל ישראל יכולה וחייבת להיות חלק מרכזי בפתרון.

דב חנין: אנו יכולים להיות גורם מוביל, גם כדי למלא שליחות אנושית כללית וגם כדי להרוויח מזה את מה שאנו יכולים להרוויח.

דב חנין: שוב, אני מאחל לך הצלחה ובטוח שנתראה רבות גם בוועדה הזאת.

דוד אזולאי: תודה רבה לחבר הכנסת דב חנין.

דוד אזולאי: רשות הדיבור לחבר הכנסת איתן כבל, בבקשה.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: אני מאחל הצלחה למטה של השר, למנכ"ל ולראש המטה, ולשר עצמו, שנטל על עצמו משימה חשובה.

איתן כבל: אני נותן לך איחולים פעמיים: גם כשר וגם כחבר שאני מעריך ומוקיר את יכולותיו.

איתן כבל: אני שמח, למרות שיכול היה אפילו לקבל תפקידים גדולים יותר בממשלה - - -

דב חנין: זה התפקיד הכי גדול.

גלעד ארדן: נוכל להפוך אותו להכי גדול.

איתן כבל: רציתי להימנע מן ההערה כי ידעתי שמישהו יגיד את זה, אבל בסדר, חבר הכנסת דב חנין קפץ.

איתן כבל: לגופו של עניין, אדוני השר, השקף האחרון הוא השקף הכי חשוב, שקף התקציב.

איתן כבל: בשונה אולי ממשרדים אחרים מה שראינו כאן

איתן כבל: הוא לא ניעור האבק שמופיעים לעתים בתקציב של סוף השנה.

איתן כבל: זאת אומרת, אתה לא עושה את החשבון הכולל של מה שנשאר לך ואומר: וואו, אני תקוע עם עוד חצי מיליארד ולא יודע מה לעשות אתו, בואו נתחיל לפזר אותו כהנה וכהנה.

איתן כבל: כבר שנים רבות אני לא זוכר הרכב כזה של ועדת הפנים והגנת הסביבה, שיש בה כוחות שנושא הגנת הסביבה כל-כך בוער בתוכם, לא כעניין של פוליטיקה או כעניין אופנתי שכדאי לעסוק בו, אלא אנשים שבאים כבר מן הבית כל אחד עם אמונה שלמה בנושא ועוסקים בו לא מהיום.

איתן כבל: דבר שני, שהוא יתרון אבל גם חיסרון גדול, רוב הבעיות נמצאות אצל ממשלת ישראל.

איתן כבל: כאשר אתה בודק, כמעט כל אחת מן הנקודות שהצבת לעצמך כיעד להתמודדות, בכל סעיף, נוגעות לאנשים שיושבים לידך בגבעת רם – אם זה זיהום, אם זה חברת החשמל, כל אותם הכוחות.

איתן כבל: זה המצב.

איתן כבל: מצד אחד אתה אומר: הם לידי ואוכל להתמודד איתם.

איתן כבל: מצד שני הגנת הסביבה היא מסוג הנושאים שבתקופה האחרונה אוהבים מאוד לדבר עליהם, אבל ברגע האמת יש תמיד נושאים חשובים יותר.

איתן כבל: מה שקשור לנכדינו ולבנינו – זה דבר שלא רואים ואילו אנו הפוליטיקאים, ובעיקר השרים, תמיד רוצים להרגיש את הדברים.

איתן כבל: אם זה דבר שעלול לפגוע ביכולת לקבל תמורה באותו רגע – זה לא מעניין.

איתן כבל: יש מאבקים רבים בנושא הזה.

איתן כבל: אני מבקש ממך שתרתום אותנו למאבקים כי הם לא מאבקים של כסף.

איתן כבל: נכון, מצד אחד יש תקציב של חצי מיליארד שקל בלבד, אבל יש כאן כוחות שיכולים להוביל ולסייע לך באמת, וזה חוצה מפלגות וחוצה קבוצות.

איתן כבל: כולנו מוכנים להיות חיילים שלך למען המשימה, שאני רואה באמת כאחת המשימות הגדולות של החברה במדינת ישראל, ואני סבור שלא אמרתי בכך איזו מילה גדולה.

איתן כבל: אני באופן אישי רתום כל כולי.

איתן כבל: תודה.

דוד אזולאי: תודה רבה לחבר הכנסת איתן כבל.

דוד אזולאי: רשות הדיבור לחבר הכנסת ניצן הורוביץ, בבקשה.

ניצן הורוביץ: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

ניצן הורוביץ: אדוני השר, קודם כול ברכות.

ניצן הורוביץ: ברכות גם לצוות, ד"ר יוסי ענבר וגברת אלונה שפר.

ניצן הורוביץ: אני מצטרף לברכות של קודמיי.

ניצן הורוביץ: הייתי רוצה להגיד דבר מה על ההקשר הרחב יותר, ההקשר הבין-לאומי של כל העניין.

ניצן הורוביץ: הוזכרה כאן ועידת קופנהגן וצריך להדגיש שאולי המשרד להגנת הסביבה בארץ הוא משרד קטן, תקציבו פחות מפרומיל מתקציב המדינה, וזה לא הולך להשתנות, אבל הבעיות שעליו לתת עליהן את הדעת ולהדריך את הממשלה כולה ואת החברה הישראלית הן בעיות שהעולם כולו מתמודד איתן.

ניצן הורוביץ: אמר כאן מישהו שאולי אנחנו לא תורמים הרבה לבעיה של פליטת גזי חממה, אבל חשוב להבין שהעניין רחב הרבה יותר.

ניצן הורוביץ: המשק הישראלי הוא משק מוטה ייצוא.

ניצן הורוביץ: כאשר כל העולם הולך היום לתהליכים ירוקים, למשל בתעשייה, בבנייה ירוקה, בסחר, הרי גם חברות ישראליות במגזר הפרטי אם לא יעברו לפעולה ירוקה יותר לא יוכלו להתמודד כיאות בשוק העולמי.

ניצן הורוביץ: כלומר, לא צריך לראות את זה רק מן הפן של כמה אנחנו מזהמים, וזה באמת אחוז קטן, אלא מן הפן של אופן ההתנהלות של מגזרים שלמים בישראל – המגזר העסקי הפרטי, רשויות מקומיות ומשרדי ממשלה.

ניצן הורוביץ: הכיוון של הליכה בנתיב הירוק הסביבתי, בלתי נמנע.

ניצן הורוביץ: אם לא נדע לעשות את זה בקצב שלנו ובתנאים שלנו יכפו את זה עלינו.

ניצן הורוביץ: צריך להבין, יכפו את זה עלינו.

ניצן הורוביץ: יכפו את זה הן ברמה הממשלתית והן ברמה של המגזר הפרטי.

ניצן הורוביץ: לצערי אני חושב שבעניין הזה עדיין לא נפל לגמרי האסימון בחלק ממשרדי הממשלה.

דב חנין: אתה ממש עדין בדבריך.

דב חנין: הם עוד לא קנו אפילו את האסימון הזה.

ניצן הורוביץ: אני אומר בעדינות.

ניצן הורוביץ: אני יכול להציג כאן דוגמה, לסבר את האוזן.

ניצן הורוביץ: שוב, אני לוקח את זה מן המגזר הפרטי כי המשק שלנו רובו פרטי והממשלה אמורה לתת לו הכוונה, וזה לא קורה.

ניצן הורוביץ: אני יכול לספר לכם על חברה ישראלית גדולה בתחום הטקסטיל שלפני זמן מה קיבלה מאחד הלקוחות הגדולים שלה בארצות-הברית מכתב, לפיו בתוך חצי שעה עליה לעמוד בקריטריונים לייצור ירוק, אחרת יימצא ספק אחר שיעמוד בדרישות והחברה הישראלית תפסיד את החוזה ואלפי עובדים יילכו הביתה.

ניצן הורוביץ: כלומר, העניין באמת חיוני למשק הישראלי.

ניצן הורוביץ: זה עניין בעל משמעות כלכלית אדירה.

ניצן הורוביץ: אני מצפה מן הממשלה ומן המשרד להגנת הסביבה שייתנו את הטון.

ניצן הורוביץ: זה כמובן מעבר למה שחבר הכנסת איתן כבל אמר על חשמל ותחבורה ואנרגיה.

ניצן הורוביץ: הדברים האלה נאמרו ולכן היה חשוב לי להדגיש את ההתנהלות הכלכלית של העניין.

ניצן הורוביץ: זה לב העניין עכשיו, לדעתי, במדינת ישראל בפרט ובעולם בכלל.

דוד אזולאי: תודה רבה לחבר הכנסת ניצן הורוביץ.

דוד אזולאי: קיבלתי המון פניות בבקשה לרשות דיבור.

דוד אזולאי: לצערי הרב אני לא מתכוון להיענות לאף פנייה כזאת מפני שהזמן שלנו קצר.

דוד אזולאי: אני מתנצל על כך מראש.

דוד אזולאי: אני מבטיחכם נאמנה שבפעם הבאה כאשר נקיים דיון עם השר נזמין אתכם שוב ואז יוקצב זמן רב יותר לדיון ונוכל לאפשר לכם להציג את הדברים.

גלעד ארדן: אני יותר ממבין את הרצון של נציגי ארגוני הסביבה שנמצאים כאן להתבטא מכיוון שכפי שאמרתי בתחילת דבריי, הם היו פורצי הדרך.

גלעד ארדן: אני זוכר עוד כסטודנט שכאשר חבר הכנסת דב חנין בא להרצות לי בלימודים לתואר השני, הוא לא בא כחבר הכנסת אלא כיושב-ראש ארגון "חיים וסביבה".

גלעד ארדן: אני רוצה להבהיר שגם בעניין הזה המדיניות של המשרד – זה לא אחד מן היעדים כי זה באופי העבודה, אבל ההנחיה הברורה שלי לאנשי המשרד להגנת הסביבה, ואני בטוח שגם שלך, להבין שהארגונים הסביבתיים הם מכפיל הכוח, הם השותפים הטבעיים שלנו לעבודה מול הציבור, מול התעשייה, מול גורמי הממשל.

גלעד ארדן: לכן בעניין הזה אני מתכוון לגלות פתיחות מרבית של המשרד לעבודה משותפת איתם.

גלעד ארדן: בכל סיור שלי בשטח שומרים גם זמן לטובת מפגש עם הארגונים של אותו אזור כדי שיוכלו להעלות את הנושאים הדחופים.

גלעד ארדן: לכן אני מקווה שמי שהגיע לכאן היום לא מתאכזב מכך שהיום לא יכול היה לדבר.

גלעד ארדן: היום הזה הוא קודם כול בזכות

גלעד ארדן: כם ולכבוד העשייה הרבה שלכם בתחום הזה.

גלעד ארדן: תודה.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: כפי שאמרתי, נקיים דיון נוסף בהשתתפות השר ואז נאפשר להתבטא לכל הארגונים שעושים עבודת קודש, ועל כך מגיע להם יישר כוח.

דוד אזולאי: אני מאמין שהיום הזה לא יתבושש.

דוד אזולאי: לא נתעכב אלא נעשה את זה בזמן הקרוב.

דוד אזולאי: נוכל לקיים דיון רחב על נושאים חשובים שעומדים על סדר היום.

דוד אזולאי: אני מבקש לפנות לשר להגנת הסביבה, ואני בטוח שאני עושה את זה בשם חברי הכנסת.

דוד אזולאי: אני רוצה להציע לכם הצעה.

דוד אזולאי: יש נושאים שמגיעים לדיון בוועדת השרים לענייני חקיקה ושנוגעים להגנת הסביבה.

דוד אזולאי: הייתי מציע שתקום ועדת משנה מקצועית בכל הקשור לנושא הסביבה.

דוד אזולאי: התחושה היא שלעתים מגיע נושא לדיון ולא כולם שם יודעים במה מדובר והתוצאה היא דחיית ההצעה על הסף מבלי שאנשי המקצוע הביעו את דעתם.

דוד אזולאי: כדאי לאמץ את הרעיון שתקום ועדת משנה של ועדת השרים לענייני חקיקה, כדי שתתן מענה מקצועי להצעות החוק בנושא הגנת הסביבה.

דוד אזולאי: זה יכול לתרום לכולנו – גם למציע, גם למחוקק, גם לממשלה.

דוד אזולאי: זאת יכולה להיות תרומה נכבדה לכולנו.

גלעד ארדן: אני יכול להעלות את ההצעה הזאת, אם כי נראה לי שסיכוייה אינם רבים כי יש עוד מספר רב של נושאים שיש לגביהם הצעות חוק.

גלעד ארדן: הממשלה, לפחות במודל של הפרדת רשויות, לא עובדת אצל הכנסת.

גלעד ארדן: מי כמוני מבין את החשיבות של הצעות חוק פרטיות בתחום הזה, אבל העובדה שלהצעת חוק קוראים הצעת חוק פרטית אינה אומרת אוטומטית שהיא נכונה.

גלעד ארדן: יכולות להיות הצעות חוק פרטיות לא נכונות.

דוד אזולאי: לפחות שתהיה התייחסות מקצועית.

דוד אזולאי: אם יקום צוות מקצועי על-יד ועדת השרים לענייני חקיקה זה יכול לתת מענה.

גלעד ארדן: אשמח בהחלט להעלות את ההצעה בפני יושב-ראש ועדת השרים לענייני חקיקה, השר נאמן.

גלעד ארדן: אני רק מתקשה להאמין שתתקבל.

גלעד ארדן: אני מכיר את התשובה על השלכות רוחביות ואני לא רואה סיבה שלא ישתמשו בה גם כאן.

גלעד ארדן: חלק מתפקידו של חבר הכנסת כאשר הוא מגיש הצעת חוק פרטית הוא גם להתייחס אל הצעתו בצורה רצינית – לבחון אותה, להתייעץ לגביה, לנסות להידבר עם פקידים בשירות המדינה ולשכנע אותם למה היא נכונה.

גלעד ארדן: אם הטיעון מדוע לא לקבל הצעת חוק הוא בגלל שהמשרד עובד על משהו כזה ולוקח לו יותר מדי זמן, או מסיבות שאינן ענייניות, בוודאי לא צריך לקבל את זה, ואני מנסה להיאבק על כך בכל שבוע בוועדת השרים לענייני חקיקה.

גלעד ארדן: אבל אני חייב לומר ביושר, ואני אומר את זה גם כאן, יכול לבוא גם חבר כנסת או חברת כנסת, והיתה לי דוגמה אחת כזאת בשבועות האחרונים, ולנסות לקדם הצעת חוק שנראית לו סביבתית, אבל אני השתכנעתי שהיא לא נכונה ברמה המהותית ושהיא תביא יותר נזק מתועלת.

גלעד ארדן: אני מוכן לעזור לכל חבר כנסת בעניין הזה למצות את הדיון שלו מול פקידים בממשלה, גם אם זה מול משרדי ממשלה אחרים.

גלעד ארדן: זה מה שתלוי בי.

גלעד ארדן: מה שתלוי בשר נאמן, אני מוכן להעלות את הבקשה בפניו.

גלעד ארדן: אני רק אומר ביושר, נראה לי שזה לא יתקבל.

איתן כבל: יש לי בקשה אליך, אדוני השר.

איתן כבל: כשחברי כנסת מגישים הצעת חוק ורוצים להיות פעילים בחקיקה אבל קורה לא אחת שהמשרד החליט בדיוק אז לחוקק חוק באותו נושא.

גלעד ארדן: דיברתי על כך כרגע.

איתן כבל: לא הקשבתי.

איתן כבל: אני מתנצל.

איתן כבל: אבל בבקשה, תן לנו את הקרדיט.

גלעד ארדן: לא רק שאמרתי את זה והתחייבתי קבל עם ועֵדה.

גלעד ארדן: יש לי כבר הוכחה אחת לפחות לגבי החלת דין הרציפות שביקש חבר הכנסת חנין על הצעת חוק בעניין נהיגת ג'יפים בחופי הים.

גלעד ארדן: ניהלתי מאבק לא פשוט גם מול משרד האוצר, ואפילו בתוך המשרד שלי, כדי שיאפשרו תמיכה בזה.

גלעד ארדן: אני מציע שתבחנו אותי בביצוע ולא במילים.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: אני מודה לך, אדוני השר.

דוד אזולאי: אני מודה לכולם.