ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 21, 2009-06-09 12:00

חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

חיים כץ: אנחנו דנים בהצעה לסדר היום (דיון מהיר) של חברת הכנסת אורלי לוי-אבקסיס בנושא דחיית תשלומים למשפחות אומנה.

אורלי לוי אבקסיס: הנושא שביקשתי להעלות היום הוא נושא שלדעתי חשוב, גם מבחינת הילדים.

אורלי לוי אבקסיס: כאשר אנחנו מדברים על החלופות, כאשר ילדים מוצאים מהמשפחות.

אורלי לוי אבקסיס: כאשר מתרחש איזשהו אירוע טראומתי כזה או אחר או בגין איזושהי התעללות נמשכת, הם מועברים למשפחות אומנה.

אורלי לוי אבקסיס: חלקם מועברים למשפחות קלט חירום שאלה הן משפחות שערוכות יום ולילה לקלוט את הילדים עד שלשה חודשים, עד שתימצא להם משפחת אומנה כאשר אצלה כמובן הם ישהו לפרק זמן הרבה יותר ארוך.

אורלי לוי אבקסיס: מדובר בכך שרוב התקציבים שאמורים להגיע לא מגיעים בזמן.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו מדברים גם על משפחות אומנה רגילות שהתקציבים שם נתקעים ומעוכבים.

אורלי לוי אבקסיס: הגיעו אלי באופן אישי סיפורים של אנשים שעשו אבחונים לילדים שנמצאים אצלם באומנה, שנת הלימודים מסתיימת והם עדיין לא קיבלו את ההחזרים.

אורלי לוי אבקסיס: אני מדברת על משפחה שקולטת אליה ילדים אחרים ובינתיים היא צריכה מהתקציב המשפחתי שלה להוציא את ההוצאות, וזה סכום לא מבוטל.

אורלי לוי אבקסיס: הרבה פעמים זה מצטמצם ולא נותנים באמת מה שצריך אלא מה שאפשר.

אורלי לוי אבקסיס: הרבה פעמים הכסף מגיע אחרי שהילד כבר לא באותה משפחה.

אורלי לוי אבקסיס: זאת אומרת שרוב הכסף לא מוצא על הילד אלא מה שיש למשפחה באופן השוטף להוציא.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו מדברים על אבחונים של ילדים – ואנחנו יודעים שרבים מהילדים האלה סובלים מהפרעות כאלו ואחרות – וזה דבר שעולה לא מעט כסף.

אורלי לוי אבקסיס: אני יודעת, אני הייתי צריכה לעשות לבת שלי אבחון כזה, שזה עולה בסביבות האלפיים שקלים.

אורלי לוי אבקסיס: כשאומרים למשפחת אומנה ללכת ולהוציא את הכסף הזה ושאחר כך היא תקבל החזר, לא תמיד ביכולת המשפחה להוציא את הסכום הזה מה עוד שאנחנו מדברים על משפחות שהן די ממוצעות מבחינה כלכלית.

אורלי לוי אבקסיס: למדינה יש אינטרס שיהיו כמה שיותר משפחות אומנה.

אורלי לוי אבקסיס: קודם כל, לילד זה מדמה איזושהי מסגרת של בית.

אורלי לוי אבקסיס: איך שלא נסתכל על זה, גם אם זה לא הבית הטבעי, זה איזשהו סוג של משפחה, של בית ואפילו המיטה הקבועה.

אורלי לוי אבקסיס: הדמויות שם לא מתחלפות ויחסית הן קבועות.

אורלי לוי אבקסיס: בבית יש את הדמות של ההורה, או של מנהל הבית, לעומת הפנימיות, שם הילד צריך להתחלק עם הרבה יותר ילדים, שם יש מדריכים ולך תמצא את המקום שלך ואת האפשרות להתחבר או לנהל חיים נורמליים.

אורלי לוי אבקסיס: לפי הנתונים שאני רואה משפחות אומנה יותר זולות למדינה אבל יש מחסור במשפחות אומנה ואולי זה בגלל שהכספים לא מגיעים בזמן ואולי בגלל זה שאנשים מכירים את הבעייתיות.

אורלי לוי אבקסיס: אני אתן דוגמה.

אורלי לוי אבקסיס: ההוצאות – ותקנו אותי אם אני טועה – של המדינה עבור חודש של אחזקת ילד במסגרת של משפחת אומנה הן בסביבות 3,000 שקלים.

שלווה ליבוביץ: 3,500 שקלים.

אורלי לוי אבקסיס: כמה עולה להחזיק ילד בפנימייה?

שלווה ליבוביץ: 5,500 שקלים.

אורלי לוי אבקסיס: בנתונים שאני קיבלתי מדובר על 6,000 ומשהו שקלים.

אורלי לוי אבקסיס: אם אנחנו מדברים על פוסט-אשפוזי, אנחנו מדברים על סכום של 9,000 ומשהו שקלים.

אורלי לוי אבקסיס: אם כן, כאמור, זה יותר זול למדינה לשכן את הילדים במשפחות אומנה.

שלווה ליבוביץ: כמו שנאמר בדיון הקודם שהיה לנו עם חברת הכנסת אורלי לוי-אבקסיס, יש היום כ-1,930 ילדים במשפחות אומנה כאשר 1,800 ילדים נמצאים באומנה רגילה ו-130 ילדים באומנה טיפולית.

שלווה ליבוביץ: בתוך האומנה הרגילה יש לנו מה שנקרא משפחות קלט חירום שאני מבינה שעיקר הדיון יהיה עליהן וזה שונה מאומנה רגילה.

שלווה ליבוביץ: אני רוצה ליידע אתכם ולומר שלפני שנתיים, בגלל הבעיות של מימון הביניים של משפחות האומנה – משפחות אומנה רגילות לא עוסקות יותר במימון ביניים – אנחנו נותנים לעמותות סל קבוע והן מוציאות לפי התוכנית הטיפולית.

שלווה ליבוביץ: לכן אין מימון באומנה הרגילה וגם באומנה הטיפולית.

שלווה ליבוביץ: זה לא נכון לגבי הפיגור בשיקום וזה לא נכון לגבי קלט חירום.

שלווה ליבוביץ: במסה הגדולה של הילדים, המימון של ההוצאות המיוחדות כבר לא עובר דרך המשפחות אלא המשרד נותן סל ממוצע לעמותת האומנה והיא מוציאה את זה לפי התוכנית הטיפולית ומדווחת למשרד.

שלווה ליבוביץ: באומנה הרגילה פתרנו את הבעיה.

שלווה ליבוביץ: אכן יש לנו בעיה עם הקלט חירום.

אורלי לוי אבקסיס: באומנה רגילה אין עיכוב של תשלומים?

שלווה ליבוביץ: אני כרגע מדברת על הוצאות מיוחדות.

שלווה ליבוביץ: משפחה אומנת רגילה איננה מוציאה היום הוצאה לא על טיפול פסיכולוגי, לא על שיעורי עזר, לא על חונכות, אלא מי שמוציאה את ההוצאה זאת העמותה מול נותן השירות.

אורית עמיאל: רק לגבי ילד ונוער.

שלווה ליבוביץ: נכון.

שלווה ליבוביץ: אמרתי שלא מדובר בפיגור ושיקום בקלט חירום.

שלווה ליבוביץ: יש דמי אחזקה קבועים שזה משהו שניתן ישירות למשפחה האומנת ממשרד הרווחה, וזה סכום שנע בסביבות ה-2,000 שקלים לילד רגיל ו-3,000 שקלים לילד פוסט-אשפוזי.

שלווה ליבוביץ: דמי האחזקה הקבועים ניתנים לכל הדברים שכל ילד זקוק להם כמו אוכל, ביגוד וכולי.

שלווה ליבוביץ: ההוצאות המיוחדות הם אותם דברים שלא כל ילד זקוק.

שלווה ליבוביץ: לא כל ילד זקוק לפסיכולוג, לא כל ילד זקוק לשיעורי עזר, לא כל ילד זקוק לחונך.

שלווה ליבוביץ: באומנה הרגילה של ילד ונוער, ואלה רוב הילדים, נושא מימון הביניים של משפחות הקלט חירום נפתר על ידי המשרד במהלך שעשינו לפני שנתיים ועכשיו הוא נבדק על ידי חברת רואה חשבון.

שלווה ליבוביץ: אנחנו בהחלט עוקבים אחרי זה וגם יחולו שינויים בקטע הזה.

שלווה ליבוביץ: נכון הוא שלגבי משפחות הקלט חירום של שירות ילד ונוער – ואנחנו מדברים על עשרים משפחות בכל הארץ – הנושא של ההוצאות המיוחדות עדיין עובר דרך המשפחות ואני אסביר למה.

שלווה ליבוביץ: התוכנית שלנו היא שמה-1 בספטמבר כל ילד במשפחת קלט חירום, בניגוד למה שקורה היום – כאשר מה שאנחנו נותנים לו זאת רק הגנה ואנחנו לא עושים אבחון בצורה רצינית, דבר שנעשה למשל במרכזי חירום – כל ילד שיימצא במשפחת קלט חירום, תוך 48 שעות יראה אותו רופא, תוך שבוע אחרי מה שנקרא דיון ראשון בבית המשפט וקבלת אישור יראה אותו פסיכולוג ויתחיל הליך אבחוני מאוד מסודר שעלותו, נכון להיום, עוד לא ידועה לנו.

שלווה ליבוביץ: לכן פנינו לאשלים ונבנתה תוכנית שדרוג משפחות קלט חירום כאשר במשך השנתיים האלה, מה-1 לספטמבר, אשלים יממנו לנו חלקים גדולים מהאבחון ואחרי שנתיים אנחנו נבנה סל מיוחד למשפחות קלט חירום והסל יהיה סל ריאלי כי היום אנחנו לא יודעים להעריך מהו הסל הריאלי לאבחון של ילד במשפחת קלט חירום.

שלווה ליבוביץ: נכון שתקופת הביניים הזאת היא קשה למשפחות קלט חירום.

שלווה ליבוביץ: דרך אגב, אני רוצה לומר שאני חושבת שמדינת ישראל צריכה למצוא איזושהי דרך להוקיר את מה שהמשפחות האלה עושות, ובגלל משפחות האומנה.

שלווה ליבוביץ: אני מכירה אישית את מאג'ד ואת העבודה שהיא באמת יוצאת מן הכלל ואני יודעת עם מה הוא מתמודד.

שלווה ליבוביץ: אני חושבת שזה לא יסולא בפז ואין מעורבות חברתית יותר גדולה מזה.

אורית עמיאל: לנו יש תשע משפחות קלט חירום, ביניהן מאג'ד מהמגזר הבדואי, שתכף יציג את הדברים.

אורית עמיאל: לצערי מדברת שלווה ליבוביץ על תקופת ביניים אבל תקופת הביניים הזאת נמשכת כבר שנים רבות וארוכות וזה לא יכול להימשך.

אורית עמיאל: אני מדברת על משפחות קלט חירום בעיקר.

אורית עמיאל: אנחנו פנינו לכל מי שאפשר בתחום החל במועצה לשלום הילד, למנכ"ל משרד הרווחה דאז גולדנברג, לשר הרווחה היום יצחק הרצוג, וכולם מודעים לבעיה החריפה של העברת כספים שוטפת למשפחות שעובדות עם חמישה תינוקות וילדים עד גיל 18 בבית שלהן והן מקבלות אותן כל הזמן במצבי טראומה מאוד קשים ולפעמים במצבים פיזיים מאוד ירודים.

אורית עמיאל: המשפחות מתמודדות עם זה שמגיעים אליהן תינוקות והן לא יודעות אפילו איך להתחיל לטפל בהן והן ללא כסף.

אורית עמיאל: אנחנו בעצמנו טיפלנו בשנה האחרונה במשפחות שהגיעו למצב של הגבלה בבנקים ואנחנו היינו צריכים לסנגר עליהן כדי שייתנו להן עוד קצת אשראי כדי שיהיה אפשר להמשיך ולטפל.

אורית עמיאל: לדעתי הצנועה זה בזיון, זה לא נכון, זה לא נכון למה שכל המערכת הזאת, כולל משרד הרווחה, מרגישים וחשים, כמו ששלווה ליבוביץ אמרה, כלפי המשפחות האלה.

אורית עמיאל: לא כל שכן שאנחנו גם אמונים על גיוס משפחות חדשות, ואיך אנחנו יכולים במצב כזה לגייס משפחות חדשות?

אורית עמיאל: כשאני שולחת למאג'ד או לאחת המשפחות שיש לנו בדרום משפחה חדשה כדי שתדע מה קורה וחייבים לספר לה את האמת, והאמת במערומיה היא קשה, שההתנהלות היא קשה וכואבת מול המערכות, אנשים לא רוצים להצטרף לנושא הזה.

אורית עמיאל: זאת בעיה אחת שמאוד מטרידה אותנו.

אורית עמיאל: יש בעיה נוספת של ילדים שנתקעים בקלט.

אורית עמיאל: בממוצע אצלנו עוברים בין 100 ל-120 ילדים בשנה בקלטי החירום בלבד כאשר השנה, עד סוף מאי, לפי בדיקה שערכתי וכבר יש יותר, עברו אצלנו 131 ילדים.

אורית עמיאל: אני לא יודעת כרגע להסביר את התופעה הזאת, אבל זה מה שקורה היום אצלנו.

אורית עמיאל: יש לנו ילדים שתקועים בקלטי החירום ונמצאים בהם מעל שלושה חודשים.

אורית עמיאל: אמרה שלווה ליבוביץ שטווח הזמן הוא קצר וזה נכון שכך מוגדר הקלט וכך אכן צריך להיות, אבל הילדים נשארים יותר משלושה חודשים, דבר שיוצר עומס וצוואר בקבוק.

אורית עמיאל: ילדים לא יוצאים.

אורית עמיאל: אנחנו מאוד מתקשים להוציא אותם מכל מיני סיבות שקשורות למערכות.

אורלי לוי אבקסיס: הם בוודאי מפתחים גם קשר רגשי עמוק לאותן משפחות.

אורית עמיאל: נכון.

אורלי לוי אבקסיס: אז הטראומה שלהם, כאשר מוציאים אותם לאחר שלושה חודשים, היא יותר קשה.

אורית עמיאל: נכון.

אורית עמיאל: מאג'ד יספר על זה.

אורית עמיאל: יש עוד נושא והוא ביטוחי בריאות לילדים שמשום מה לא רשומים במשרד הפנים, אם זה בגין היותם ילדים לעובדים זרים, תופעה שהתחילה בשנים האחרונות או בגין סיבה אחרת או בגלל שאחד ההורים הוא תושב חוץ ואז יש בעיה מאוד רצינית.

אורית עמיאל: אז משפחת הקלט מקבלת ילד ולא יודעת מה לעשות כשהילד צריך ללכת לרופא.

אורית עמיאל: אלה ילדים שהרבה פעמים מגיעים אחרי התעללות והם במצבים קשים.

אורית עמיאל: אני ראיתי מכתב ששלח מנכ"ל משרד הרווחה למנכ"ל משרד הבריאות ובו ביקש לאלתר לפתור את הבעיה אבל עברו כבר כמה חודשים מאז יצא המכתב הזה.

אורית עמיאל: אין לנו זמן ביניים, לאף אחד מאתנו ולא לילדים האלה.

אורית עמיאל: הילדים האלה, אין להם בכלל זמן ביניים.

אורית עמיאל: אנחנו צריכים לפתור עכשיו את הבעיה ולא בספטמבר ולא בעוד כמה שנים.

אורית עמיאל: אני מודעת למה ששלווה ליבוביץ אומרת על ספטמבר אבל היא מדברת על מערך אבחוני ואני מדברת על הצורך בטראומה לילדים האלה שנכנסים לקליט חירום ולא רק על אבחון.

אורית עמיאל: אבחון זה כדי לומר מה מצב הילד כרגע אבל הילדים גם זקוקים לטיפול ולא רק לאבחון.

אורית עמיאל: אלה הן הבעיות הקשות.

אורית עמיאל: אם תצליחו לקדם את זה, זכינו בהרבה כי הנושא הזה נמשך שנים וזה לא משהו שהתחיל עכשיו.

מאג'ד אלנעמי: אני משפחת קלט חירום.

מאג'ד אלנעמי: ההגדרה שלי היא משפחת קלט בנוסף לעבודתי.

מאג'ד אלנעמי: אני עובד הוראה, אני סגן מנהל בית ספר.

מאג'ד אלנעמי: לפני שלוש שנים עלתה באיזושהי שיחה עם חבר האפשרות להיות משפחה מתנדבת ולקבל ילדים כאשר מדובר במשפחת קלט חירום.

מאג'ד אלנעמי: אולי ההגדרה של קלט חירום ואומנה, אבל אנחנו משפחת קלט החירום ולצורך כך אנחנו זמינים במשך 24 שעות ביממה, בחגים, בלילה, ביום, בכל שנייה.

מאג'ד אלנעמי: אנחנו מוכנים לקבל את הילדים או אנחנו חייבים כי אנחנו הסכמנו לכך.

מאג'ד אלנעמי: ההתנדבות שלנו באה מתוך רצון שלנו לעזור לילדים הנזקקים ולתת להם את המענה ברגעיהם הראשונים והקשים ביותר.

מאג'ד אלנעמי: הרגעים הקשים ביותר הם הרגעים הראשונים כאשר מדובר באלימות או בהתעללות מינית או בהזנחה או במעבר גבול, במיוחד ילדים סודנים שמגיעים לכאן.

מאג'ד אלנעמי: הם מגיעים אלינו בדרך כלל ללא בדיקות, ללא אבחונים, ללא התרעה של אפילו שעות.

מאג'ד אלנעמי: אני רוצה לספר לכם על המקרה האחרון.

מאג'ד אלנעמי: לפני שבוע התקשרו אלי ממכון סאמיט, ואני אחד ממנו, ואמרו לי שקיבלו מקיבוץ אילות, ליד אילת, מפקיד הסעד, הודעה על כך שצריכים להעביר שני ילדים או מספר ילדים כאשר שניים מהם צריכים להגיע אלי.

מאג'ד אלנעמי: אני גר ליד באר-שבע ואני מייצג את המשפחות לא במגזר הבדואי אלא אני מייצג את משפחות קלט ששייכות לפחות למכון סאמיט.

מאג'ד אלנעמי: בשעה 12:30 בלילה, ליד תחנת המשטרה, ברחבה שם, קיבלתי שני ילדים סודנים שהם במצב קשה ביותר אחרי התעללות, אחרי ניסיון של האימא לחנוק אחת מהבנות, ילדה קטנה שהיא לא אצלי אלא עברה למשפחה אחרת שגם היא משמשת משפחת קלט מהמגזר שלנו.

מאג'ד אלנעמי: חוץ מהמידע שיש לו או חוץ ממכתב או היתר של פקיד הסעד שהוא מעביר אלי, לא קיבלתי כל מידע אחר.

מאג'ד אלנעמי: הגעתי הביתה והילדים האלה צריכים להיכנס למשפחה, לחדרים שלהם, לתוך המשפחה שלי, לגור עם הילדים שלי.

מאג'ד אלנעמי: תארו לעצמכם ששעות אחרי כן גילינו משהו מדהים שאני לא יודע איך לא ראו את זה בגן בו הם היו קודם לכן.

מאג'ד אלנעמי: אצבעות הילדה – היא בת 4 – מכופפות בצורה כזאת שלטענתה זה נגרם לה מהמגהץ על ידי האימא.

מאג'ד אלנעמי: לקחתי אותה בבוקר לבית החולים וזה היה לפני חודשים.

מאג'ד אלנעמי: זאת אומרת, לך תדע באיזה מצב היא הייתה עד שהפצע הזה הגליד.

מאג'ד אלנעמי: לילדה אין ביטוח רפואי, אין לה אימא ואין לה אבא אלא אנחנו המשפחה האבא, האימא והכל.

מאג'ד אלנעמי: הרמתי טלפון בבוקר ליידע את כל הגורמים.

מאג'ד אלנעמי: אני אומר לכם שמי שאחראי על המשפחות האלה או מי שמנסה לעשות את הכל, אבל יש דברים שהמחוקק והמדינה צריכים לתת עליהם את הדעת.

מאג'ד אלנעמי: אין ביטוח לילדים האלה ואנחנו לכן צריכים לשלם עבור הטיפול.

מאג'ד אלנעמי: אני, מהכסף של הילדים שלי, צריך להעביר במשך שלושה חודשים כסך לקופת חולים כללית שעד עכשיו מסרבת לבטח אותם.

מאג'ד אלנעמי: בשיחה שהייתה לי לפני שעה, התקשר אלי ממכון דרום המנהל האחראי על הביטוחים, הוא אמר לי שהם לא יכולים להעביר את הכסף וכי זה לא כולל ניתוחים פלסטיים.

מאג'ד אלנעמי: אמרתי לו שאני בכנסת ואני אעלה את הדברים, הוא אמר שאתן לו לחשוב עד מחר.

מאג'ד אלנעמי: מבחינה חוקית אין את הדברים האלה.

מאג'ד אלנעמי: תארו לעצמכם ילדה בת 4 שסובלת.

מאג'ד אלנעמי: אתם לא רואים את המצב שלה.

מאג'ד אלנעמי: כשאני מטלפן לאחראים עלי במכון סאמיט, אם זה ליועצת שלנו, למנהלת, לכל הגורמים, הם מנסים לעשות הרבה.

מאג'ד אלנעמי: אני מעיר אותם בלילה.

אורלי לוי אבקסיס: מה קורה עם הילדה?

אורלי לוי אבקסיס: היא לא מקבלת טיפול בגלל שאין לה ביטוח?

מאג'ד אלנעמי: נכון.

אורלי לוי אבקסיס: היא ממשיכה להישאר במצב כפי שהוא.

מאג'ד אלנעמי: כן.

יפעת בויאר: אפשר להגיע להסדרים לגבי ילדים שאין להם מעמד.

אורלי לוי אבקסיס: הוא אמור להגיע להסדר או שאתם אמורים להגיע לאותו הסדר?

חיים כץ: נתייחס לזה בהמשך.

מאג'ד אלנעמי: אנחנו מתמודדים עם בעיות כאשר לפעמים שנה לא מקבלים את ההחזר המגיע לנו.

מאג'ד אלנעמי: יש לי ילדה שהייתה אצלי לפני שנה וחצי ועזבה אחרי חמישה וחצי חודשים וזה כאשר החוק אומר שלושה חודשים.

מאג'ד אלנעמי: לפעמים הילדים נשארים במשך שנה שלמה.

מאג'ד אלנעמי: אנחנו צריכים את העזרה שלכם.

מאג'ד אלנעמי: למרות כל מה שאנחנו נותנים, אנחנו במצב קשה מאוד וצריכים את העזרה שלכם.

חיים כץ: אני מסכם את הישיבה.

חיים כץ: ועדת הרווחה פונה למשרד הרווחה - אתמול היה לי אתם דיון מקיף – ומבקשת להגדיר את משפחות הקלט כמשפחות אומנה טיפוליות, לסדר את נושא ההקצאות למשפחות הקלט חירום, מוסדות המדינה חייבים לדאוג לאלתר להעברת כספים שוטפת ובמועד למשפחות הקלט חירום.

חיים כץ: כמו כן עליהם לדאוג לצרכים המיוחדים של הילדים הללו כגון טיפולים רגשיים, שיעורי עזר, תרופות, נסיעות וכדומה.

חיים כץ: יש להפסיק לאלתר את עיכוב התשלומים למשפחות האומנה המיוחדות, משפחות שמטפלים בילדים בפיגור והזקוקים לשיקום, ולהגביל את הזמן לשוטף פלוס שלושים.

חיים כץ: אנחנו נחיה גם עם שוטף פלוס 45.

חיים כץ: עליהם לדאוג למימון הטיפולים המיוחדים כגון טיפולי שיניים, טיפולים רפואיים ושיקומיים, אבחונים וכדומה.

חיים כץ: הוועדה קוראת להחזר הוצאות ובזמן למשפחות האומנה בגין אבחונים וטיפולים שנדרשים לילדים תוך התחשבות והתייחסות לצרכים השונים של שכבות הגיל השונות עם יחס שונה לגיל הרך.

חיים כץ: הוועדה קוראת לטפל בביטוחי בריאות לילדים שאינם רשומים במשרד הפנים מסיבה כזאת או אחרת ושנמצאים במשפחות קלט ואומנה.

חיים כץ: הוועדה קוראת למשרד הרווחה להגדיל את מספר הילדים שנשלחים למשפחות אומנה ביחס למספר הילדים שנשלחים לפנימיות.

חיים כץ: תודה רבה.