ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 19, 2009-06-22 12:00

ליה שמטוב: צהריים טובים לכולם וגם לצופים שצופים בנו.

ליה שמטוב: הוועדה בראשותי תדון היום בנושא: בחינת יישום התכנית הממשלתית לסיוע לניצולי שואה ולקשישים נזקקים בגילאים 70 עד 80.

ליה שמטוב: היום ה-22 ביוני ובדיוק היום לפני 68 שנים פלשו כוחות הנאצים לברית המועצות ובכך החל מסע הסבל הבלתי נתפס של יהודי ברית המועצות.

ליה שמטוב: החלטתי לקיים דיון היום עקב פניות של ניצולי שואה וקשישים נזקקים, אלה שבגילאים 70 עד 80.

ליה שמטוב: למה הם פנו אליי?

ליה שמטוב: מכיוון שבינואר 2009 הבטיחו להם שקשישים בגילאים 70-80 יקבלו תוספת של 61 שקלים לחודש.

ליה שמטוב: היום אנחנו נמצאים בסוף יוני והקשישים האלה עדיין לא קיבלו את התוספת לקצבה שהם מקבלים כל חודש.

ליה שמטוב: זאת היתה החלטת הממשלה הקודמת ודובר על תקציב של 350 מיליוני שקלים, אבל עקב הקדמת הבחירות לא אושרה ההחלטה ועד היום הקשישים לא קיבלו את התוספת שמגיעה להם.

ליה שמטוב: בנוסף לכך, מדובר על תוספת בשכר דירה על פי דוח ועדת איצקוביץ', שמדבר על סיוע בשכר דירה לקשישים, ליחיד תוספת של 270 שקל לחודש ולזוג 400 שקל לחודש.

ליה שמטוב: גם מי שגר עם קרובי משפחה יקבל תוספת גם ליחיד וגם למשפחה.

ליה שמטוב: ביקשנו ממחלקת המחקר של הכנסת להביא לנו נתונים ואני רוצה להודות למר אליעזר שוורץ, שהכין לנו את הנתונים.

ליה שמטוב: מהמסמך הזה עולה שמה-1 באוגוסט 2009 קשישים יקבלו תוספת של 38 שקלים.

ליה שמטוב: הם היו צריכים לקבל 61 שקלים וההפרש הוא 23 שקלים.

ליה שמטוב: בינואר 2010 הם יקבלו בנוסף עוד 31 שקלים ומינואר 2011 הם יקבלו סכום נוסף של 31 שקלים לחודש.

ליה שמטוב: מהנתונים האלה עולה שמ-2009 עד 2011 יקבלו הקשישים תוספת של 100 שקלים.

ליה שמטוב: על התוספת לשכר הדירה נשמע ממשרד השיכון וממשרד האוצר, כמה יקבלו בני 70-80 וכמה יקבלו בני 80 .

ליה שמטוב: הוועדה רוצה להבין האם התוספת של שכר הדירה לא פוגעת בקצבה, מכיוון שבנושא השלמת הכנסה, ההכנסה יכולה לעיתים לפגוע בקצבה זו.

ליה שמטוב: רצינו לשאול את האוצר האם הקשישים יקבלו את התוספת רטרואקטיבית מינואר 2009 כפי שסוכם בהחלטת הממשלה הקודמת.

ליה שמטוב: לפני שאני מעבירה את זכות הדיבור לחברי הכנסת שנמצאים פה, אני מבקשת לשמוע עדכונים ונתונים מהאוצר.

ליה שמטוב: נציג האוצר, בבקשה.

דב בארי: לקראת תקציב 2009 שהונח על שולחן הממשלה לפני חצי שנה אכן צוינו התוספות כפי שציינת וכפי שכתוב בפנינו.

דב בארי: באה הממשלה החדשה וקבעה תוספות חדשות בסכומים גבוהים יותר, אבל השאלה שעמדה על הפרק היתה איך לחלק את התוספת הזאת.

ליה שמטוב: על איזה תקציב מדובר?

דב בארי: התקציב ל-2009, ל-2010 ול-2011.

דב בארי: בתיקון החוק שמדבר על קצבאות הזקנה אנחנו מתקנים את התוספת לא רק ל-2009 אלא גם את התוספת ל-2010 וגם את התוספת ל-2011.

דב בארי: זאת אומרת, בחודש הקרוב אנחנו הולכים לתקן את התוספת בהבשלה מלאה, כלומר בלי שינויים.

דב בארי: סך התוספת שניתנת לקצבאות זקנה ולהבטחת הכנסה גבוהה מהסכומים שדיברו עליהם בעבר.

דב בארי: הסכום הקודם, כפי שציינת, היה 61 שקלים ושם דובר על תוספת בסך 350 מיליון שקלים.

דב בארי: התוספת הזאת ניתנה באופן ממוקד לבני ה-70-80 וצריך לציין שזאת התוספת לסכום הבסיסי ובעצם התוספת הממוצעת היא גבוהה מזה.

דב בארי: אנשי הביטוח הלאומי יוכלו לציין בדיוק בכמה התוספת יותר גבוהה, אבל צריך לציין שזאת התוספת הבסיסית.

דב בארי: זאת היתה ההחלטה הקודמת.

דב בארי: באה הממשלה החדשה והחליטה לשנות את התוספת האמורה.

דב בארי: ראשית, היא הוסיפה 150 מיליון שקל לתוספת, זאת אומרת שבמקום לתת סך תוספת של 350 מיליון שקלים, היא תתן חצי מיליארד שקלים.

דב בארי: אתם שואלים למה יש הפחתה, והתשובה מאד פשוטה – היא נובעת מאופן חלוקת הכספים האלה.

דב בארי: התיקון המוצע דיבר על תוספת לבני 70-80 והתיקון הנוכחי הוא עקב החלטת הממשלה, שאומרת לא לתת תוספת ממוקדת לבני 70-80 אלא לתת תוספת אוניברסלית, כלומר לכלל הזכאים לקצבאות זקנה, אותה תוספת לאנשים שמקבלים קצבת זקנה בסיסית רגילה ואת אותה התוספת לאנשים שמקבלים הבטחת הכנסה.

דב בארי: זהו דיון עקרוני ויהיו עליו ויכוחים רבים.

דב בארי: בסופו של דבר צריך לציין שהממשלה החליטה וקבעה לתת תוספת אוניברסלית, שממנה נובעים השינויים.

דב בארי: אני חוזר ואומר שהתוספת הכללית גבוהה יותר מכפי שתוכנן היה להינתן קודם וצריך לזכור שמעבר לכך אנחנו נותנים תוספת של 400 מיליון שקלים חדשים בשנת 2010 ותוספת נוספת של 400 מיליו שקלים חדשים ב-2011.

דב בארי: סך התוספת לקצבה הבסיסית היא 100 שקלים חדשים לחודש וצריך להזכיר שהתוספת הממוצעת הרבה יותר גבוהה.

דב בארי: זאת התוספת המינימלית.

ליה שמטוב: התוספת של 100 שקלים היא מינואר 2011, בעוד שנתיים וחצי.

ליה שמטוב: מדובר פה על בני 70-80 וכל יום מתים 40 אנשים.

ליה שמטוב: זאת אומרת שיהיו אנשים שיזכו לקבל את התוספת ב-2011, אבל התוספת שהובטחה בינואר השנה היתה של 61 שקל לכל קשיש, דבר שהיה עוזר לו היום.

ליה שמטוב: בעוד שלוש שנים קבוצה די גדולה של קשישים כבר לא תהיה בחיים והיום הם לא מקבלים את מה שהם זקוקים לו.

ליה שמטוב: אמרת שגם מי שלא מקבל תוספת השלמת הכנסה יקבל אותו הסכום.

ליה שמטוב: האם זה בלי הגבלה של הקצבה שלהם?

דב בארי: לא כל כך הבנתי את השאלה ואני אנסה להסביר איך עובד המנגנון.

דב בארי: צריך לזכור שגם לאוכלוסיה היותר ותיקה יש עדיין תוספת מיוחדת לבני 80 , אותה תוספת שנקבעה בתכנית הממשלתית להגדלת קצבאות הזקנה והגדלת הסיוע לניצולי שואה.

דב בארי: המדרוג של בני 80 עדיין קיים והם ימשיכו לקבל אחוז אחד יותר מהשיעור הבסיס.

דב בארי: אם התיקון הנוכחי מדבר על כך שבני 70-79 יקבלו 17% מהסכום הבסיסי בתור קצבת זקנה, בני ה-80 יקבלו 18%.

דב בארי: צריך להבין את סך התוספת ואת סך השינוי שקבעה הממשלה.

דב בארי: היא קבעה לתת את התוספת באופן אוניברסלי וכדי לעשות זאת היא תיקנה את החלטת הממשלה הקודמת.

דב בארי: זה עניין של סדרי עדיפויות של הממשלה ויש ויכוח עקרוני האם צריך לתת את זה אוניברסלי או לא, אבל הממשלה דנה בזה וכך החליטה.

ליה שמטוב: שאלתי האם כל הקשישים יקבלו את התוספת של 100 שקלים בינואר 2011 ולא משנים אם הם מקבלים הבטחת הכנסה או לא.

דב בארי: התשובה היא כן.

דב בארי: זה בדיוק העניין, אותה תוספת לכולם כך שתישמר גם המדרגה לבני 80 .

ליה שמטוב: אנחנו מדברים היום על התקציב לשנים 2009-2010.

ליה שמטוב: אתה אומר שהממשלה דואגת גם ל-2011 ומתקצבת את הסכום.

ליה שמטוב: ב-2011, בעזרת השם, כולם יקבלו 100 שקלים.

ליה שמטוב: קיווינו ורצינו שלפי החלטת הממשלה הקודמת כל הקשישים יקבלו את התוספת מינואר 2009, אבל עקב הבחירות הדברים השתנו.

ליה שמטוב: היום אנחנו יכולים להבטיח אולי ל-2009-2010, אבל אנחנו לא יכולים להבטיח שום דבר ל-2011.

ליה שמטוב: אנחנו מדברים על אנשים קשי יום, אנשים מבוגרים שהם בני 70-80, שצריכים את התוספת היום.

אופיר פינס-פז: לדעתי הוא לא יכול לטפל בזה אלא חברי הממשלה.

אופיר פינס-פז: חברי הממשלה יכולים לפתוח את ההחלטה ולדרוש את מה שאת מציעה, שיהיה שינוי בהחלטה ושכל מה שאמור להיות ב-2011 יהיה ב-2009 או ב-2010.

אופיר פינס-פז: את זה פקידים לא יכולים לעשות אלא שרי הממשלה.

ליה שמטוב: הוועדה מחליטה אבל שהפקידים ישמעו ויידעו על מה מדובר.

אופיר פינס-פז: אולי כדאי שזה יופנה לראש הממשלה.

דב בארי: ההצעה שהנחנו במקור ל-2009 כללה את התוספת הזאת כבר מינואר 2009 וההסכמים הקואליציוניים שנחתמו בין מפלגת העבודה למפלגת הליכוד לקחו את זה בחשבון כאשר הוסיפו את ה-150 מיליון כבר ב-2009.

דב בארי: צריך לזכור שהסכומים הכוללים לסך הקצבאות גדלים באופן מהותי.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: לגבי הסיוע בשכר דירה, משרד השיכון, בבקשה.

ישראל שוורץ: ההחלטה כללה גם התייחסות לקשישים חסרי הדירה, שהם האוכלוסיה החלשה ביותר, לדעתי, בין הקשישים הנתמכים.

אופיר פינס-פז: כמה יש כאלה?

ישראל שוורץ: אני מדבר על קשישים ששוכרים דירה בשוק החופשי, לא על אלה שגרים בהוסטלים או במקבצי דירות או בדיור ציבורי, שהעדר הדיור לא מעיק עליהם.

ישראל שוורץ: הוא מעיק על אלה שצריכים להתמודד עם שכר דירה בשוק החופשי.

ישראל שוורץ: להערכתנו מדובר בכ-50 אלף משקי בית כאלה.

ישראל שוורץ: ב-1 באפריל הפעלנו את הפעימה הראשונה לגבי בני ה-80 וב-1 באוגוסט נפעיל את הפעימה השנייה לגבי הצעירים יותר.

אופיר פינס-פז: זה לא קשור לניצולי שואה אלא לכלל הקשישים בישראל.

ישראל שוורץ: למעלה מ-90% הם קשישים עולי חבר העמים, שמקבלים השלמת הכנסה.

רוברט טיבייב: אתם לא מכירים במושג ניצולי שואה?

ישראל שוורץ: מבחינתנו לא.

ישראל שוורץ: מדובר בכל קשיש נזקק חסר דירה.

ישראל שוורץ: רובם המכריע ניצולי שואה.

ליה שמטוב: על איזה סכומים מדובר?

ישראל שוורץ: הסכומים שהוחלט עליהם.

ישראל שוורץ: זה מבחין בין יחיד לזוג, זה מבחין אם שוכרים דירה לבד בשוק החופשי או שוכרים דירה יחד עם בני משפחה.

ישראל שוורץ: בסך הכל הממוצע הוא 230 שקלים, כאשר הסכום הגבוה ביותר לזוג שגר לבד הוא 400 שקלים והנמוך ביותר הוא ליחיד שגר אצל המשפחה, 230 שקלים.

ליה שמטוב: זה לפי ההחלטה של הממשלה הקודמת.

ישראל שוורץ: כן.

ישראל שוורץ: באוגוסט נפעיל את הפעימה השנייה.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: חברי הכנסת רוצים להתייחס?

ליה שמטוב: חבר הכנסת זאב אלקין, בבקשה.

זאב אלקין: אני רוצה להתייחס עד כמה שאני מבין את תמונת המצב ואם אני טועה, החברים ממשרד האוצר יתקנו אותי.

זאב אלקין: אני מדבר, כמובן, על השלב השני שאמור להתבצע במסגרת שנת 2009 מחודש אוגוסט לפי התכנון.

זאב אלקין: השלב הזה היה צריך לכלול שתי תוספות, עד כמה שאני מבין.

זאב אלקין: תוספת אחת קשורה לזכאים בנושא הדיור, כלומר עזרה בשכר דירה ועזרה לאלה שמשלמים משכנתה גבוהה מעל רף מסוים, בהתאם לסיכום שהושג בוועדת הקליטה.

זאב אלקין: התוספת השנייה היתה צריכה לבוא דרך מסלול של השלמת הכנסה.

זאב אלקין: הסכומים דרך מסלול השלמת הכנסה ידועים, הם מופיעים גם בהחלטת הממשלה והם תלויים אמנם בגיל, אבל לבני 70-74 הסכום היה 150 שקלים ולבני 75-79 הסכום היה 180 שקל בממוצע.

ליה שמטוב: אני חושבת שהפעם הגיל לא משנה.

זאב אלקין: אני מתאר את מה שהוחלט בממשלה הקודמת.

זאב אלקין: הבוקר היה דיון בוועדת העבודה והרווחה על חוק ההסדרים והתוספת היא 38 שקלים ב-2009, 31 שקלים ב-2010 ו-31 שקלים ב-2011.

זאב אלקין: זה אומר שבסוף התהליך הסכום הכולל יגיע ל-100 שקלים בהבשלה המלאה, שזה כמה עשרות שקלים ממה שתוכנן אז וזה לא יקרה ב-2009 אלא ב-2011, איחור של שנה וחצי.

זאב אלקין: ההטבה היא שזה מתחיל מתחת לגיל 70 ויש פה יתרון מסוים.

ליה שמטוב: ב-2011.

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: כל התוספות שציינתי, חוץ מתוספת דיור, מגיעות לכולם.

זאב אלקין: כל מי שמקבל קצבת זקנה עם השלמת הכנסה יקבל ב-2009 38 שקלים וב-2010 עוד 31 שקלים.

ליה שמטוב: גם מתחת לגיל 70?

זאב אלקין: כן.

זאב אלקין: זה השינוי לטובה היחיד שנעשה במערך החדש שהובא אלינו.

זאב אלקין: למרות שירדו מהמגבלה של גיל 70, לפחות לגבי השלמת הכנסה ולא לגבי דיור, היתה כאן החלטה מאד משמעותית ואנחנו כאן צריכים לתת עליה את הדעת.

זאב אלקין: בשעתו הממשלה אמרה שהיא רוצה להוסיף סכום מסוים לטובת הקשישים, היא לוקחת חלק ממנו ומנתבת אותו להשלמת הכנסה כדי שהתוספת אצלם תהיה יותר גדולה, אותם 100 שקלים.

זאב אלקין: אחר כך, כשהממשלה הקודמת הכינה את חוק ההסדרים ל-2009, שמעולם לא הוצבע אבל הוא אושר בממשלה, הממשלה קיבלה החלטה הפוכה ואמרה כך: ניקח את כל הסכום ונשים את כולו על קצבת הזקנה באופן אחיד לכולם.

זאב אלקין: כתוצאה מזה, אלה שמקבלים השלמת הכנסה לא מקבלים תוספת גדולה אלא תוספת קטנה.

זאב אלקין: היות ואלה היו דמדומים של הממשלה הקודמת אף אחד לא שם לב לשינוי המרענן הזה.

זאב אלקין: מה נעשה עכשיו?

זאב אלקין: הממשלה החליטה להוסיף עוד כסף לקשישים במסגרת ההסכמים הקואליציוניים, אבל במסגרת ההסכמים האלה היה כבר כתוב מראש שכל התוספות החדשות הולכות לקצבת זקנה.

זאב אלקין: כך רצתה מפלגת העבודה וזאת זכותה.

זאב אלקין: לא שינו את ההחלטה הקודמת אלא לקחו אותה כמו שהיא מחוק ההסדרים והלבישו עליה את התוספת החדשה.

זאב אלקין: לכן אנחנו מקבלים כאן תוצר שמנוגד לכל הרציונל שהיה אז בהחלטת הממשלה ב-2008.

זאב אלקין: אמנם הסכום הכולל גדל וזה לברכה, אבל זה מתחלק באופן אחיד לכולם בלי נסיון ללכת במרוכז על הקבוצה של מקבלי השלמת הכנסה והתוצאה של זה היא ששליש מהקשישים, שהם העניים ביותר, יקבלו בפועל בעוד שנתיים כמה עשרות שקלים פחות, כאשר לחלק מהתוספת הם יצטרכו לחכות שנה או שנתיים.

זאב אלקין: זה הנוסח המוצע היום ואני מעדכן אותך, גברתי היושבת ראש, שהיה על זה ויכוח הבוקר בוועדת העבודה והרווחה כי שם העלינו את הנושא והתנגשו שתי תפיסות של חברי כנסת.

זאב אלקין: היו חברי כנסת שאמרו שנכון לתת בצורה אחידה לכולם והיו שחשבו אחרת.

זאב אלקין: הוויכוח עוד לא הוכרע והוא בוודאי יבוא להכרעה כשיחליטו בוועדת העבודה והרווחה על החוק, אבל זאת תמונת המצב נכון לעכשיו.

זאב אלקין: החלטת הממשלה ההיא שונתה במשהו לטובה ובמשהו, בעיניי לפחות, לרעה.

ליה שמטוב: במשהו לטובה גם לקשישים שעוברים מנכות לזקנה.

זאב אלקין: אלה הצעות חוק, אבל זה לא חלק מהדיון הזה.

ליה שמטוב: אם כל הקשישים לא היו מקבלים, גם 19 אלף האנשים האלה לא היו מקבלים את התוספת.

זאב אלקין: אני בטוח שהפתרון לגביהם היה נמצא כי הממשלה החליטה לתמוך בהצעת החוק ובסופו של דבר זה היה מסתדר.

זאב אלקין: זאת לא השאלה כרגע.

זאב אלקין: כשהממשלה רוצה להשקיע בקשישים, השאלה היא האם היא משקיעה בכולם באופן אחיד או לוקחת חלק מהסכום להשלמת הכנסה, כי הם הכי עניים, ואת כל השאר מחלקת באופן אחיד לכולם.

דובר: במרוצת הזמן כולם יהיו עניים ואז יהיה בסדר.

ליה שמטוב: כולם יקבלו זכות דיבור.

ליה שמטוב: חבר הכנסת פינס, בבקשה.

אופיר פינס-פז: הממשלה יכולה לשנות את סדרי העדיפויות שלה ולהחליט שהיא מקדימה מ-2011 ל-2009 או ל-2010 את מה שהיא מתכוונת להשקיע ב-2011.

אופיר פינס-פז: זה קשור לסדרי עדיפויות והיא תצטרך לעשות חשבון כלכלי בתחומים אחרים, אבל זה לא דבר שהוא בלתי אפשרי והוא קשור לרמת השרים ולרמת הסיעות ששותפות בממשלה ובקואליציה.

אופיר פינס-פז: זאת החלטה פוליטית על שינוי סדרי עדיפויות וכפי שאמרתי, אי אפשר לבקש את זה מהפקידות.

אופיר פינס-פז: אם רוצים, צריך לפנות לראש הממשלה ולשרים הרלוונטיים ולהעלות את הנושא מחדש בממשלה לקבלת החלטה אחרת, אם באמת מתגבשת הצעה שכזאת.

אופיר פינס-פז: אני תומך מאד בסיוע לגמלאים ובכלל לוותיקים, במיוחד לאלה שנמצאים בקשיים קיומיים גם בתחום הבטחת הכנסה וגם בתחום דיור, אבל כשהכותרת היא ניצולי שואה ומי שנכנס תחת הכותרת הזאת בכלל לא נולד בזמן השואה אלא אחריה, זה יוצר אצלי בעיה ברמת השקיפות וברמת המהימנות של הדברים.

אופיר פינס-פז: כדאי מאד להגיד את הדברים בצורה ברורה.

אופיר פינס-פז: אם הממשלה רוצה לעזור לקשישים ואני חושב שהיא עוזרת, זה בסדר גמור, אבל אי אפשר לעשות זילות מהמושג ניצולי שואה בשביל הפוליטיקה.

אופיר פינס-פז: אני לא אסכים לזה.

זאב אלקין: איפה אתה רואה זילות?

אופיר פינס-פז: אני רואה שכתוב פה: הסיוע הממשלתי לניצולי שואה.

ליה שמטוב: לא, זה מחקר שביקשנו.

ליה שמטוב: הכותרת היא גם ניצולי שואה וגם קשישים נזקקים.

אופיר פינס-פז: אני מציע שכולנו נהיה מאד זהירים ונעשה הפרדה.

אופיר פינס-פז: מי שהוא ניצול שואה וצריך לסייע לו על רקע מצבו הכלכלי ולנוכח העובדה שהוא ניצול שואה, נגיד את זה בצורה מפורשת.

אופיר פינס-פז: מי שאיננו ניצול שואה ועדיין אנחנו רוצים לסייע לו על רקע מצבו הכלכלי, צריך להגיד שאנחנו רוצים לסייע לו בגלל העובדה שהוא קשיש ואין לו מקורות הכנסה או אין לו דיור או מכל סיבה אחרת.

אופיר פינס-פז: אני בהחלט בעד זה, אבל אני ממש מציע שלא נכניס פנימה – אני לא אומר שעושים את זה – אוכלוסיות שלא נולדו בכלל בזמן השואה, ניתן תחושה שהן, כביכול, ניצולי שואה, וניתן להן הטבות תחת הכותרת הזאת.

אופיר פינס-פז: בעיניי זה דבר שאסור שייעשה במדינת היהודים, במדינת ישראל.

אופיר פינס-פז: אנחנו צריכים להיות מספיק הוגנים כדי לקבל כל מי שעבר את השואה ונשאר איתנו, לתת את הכבוד המגיע לאוכלוסיה הזאת וכמובן, לתת את הכבוד המגיע גם לאוכלוסיות אחרות.

ליה שמטוב: תודה, חבר הכנסת פינס.

ליה שמטוב: ניצול שואה היום הוא בן 68.

ליה שמטוב: הכותרת היתה סיוע לניצולי שואה וקשישים נזקקים.

ליה שמטוב: מר צ'רנפולסקי, בבקשה.

ד"ר אברהם שרנופולסקי: אני סגן יושב ראש תנועת חזית הכבוד, שמאחדת 150 ארגונים ציבוריים.

ד"ר אברהם שרנופולסקי: כנציגי התנועה אנחנו לא יכולים לקבל את ההצעה.

ד"ר אברהם שרנופולסקי: מה אנחנו שווים היום?

ד"ר אברהם שרנופולסקי: הדברים מוזרים מאד.

ד"ר אברהם שרנופולסקי: אם עושים השוואה בין ההחלטות הקודמות לבין ההצעות שאנחנו שומעים היום, אפשר להבין ש-750 אלף קשישים שמקבלים קצבת זקנה, גם מיליונרים וגם עשירים, כולם יקבלו תוספת של 30 שקל בחודש מאוגוסט 2009.

ד"ר אברהם שרנופולסקי: בהחלטה הקודמת את התוספת היו צריכים לקבל רק אלה שנמצאים מתחת לקו העוני, אלה שמקבלים השלמת הכנסה.

ד"ר אברהם שרנופולסקי: זה ההבדל החשוב ביותר.

ליה שמטוב: אתה אומר שצריכה להיות איזושהי תקרה כדי לקבל את התוספת.

ליה שמטוב: אם שרי אריסון תקבל קצבה, גם היא תקבל 30 שקלים.

ד"ר אברהם שרנופולסקי: אם הממשלה תחלק את הסכום הזה רק לאלה שמקבלים השלמת הכנסה, הסכומים יהיו גבוהים ואנחנו מחכים לזה.

ד"ר אברהם שרנופולסקי: אני רוצה להזכיר לכולם שהסכום שמשפחה מקבלת מקצבת זקנה ומהשלמת הכנסה הוא 3,500 שקלים.

ד"ר אברהם שרנופולסקי: אם מוסיפים לזה מענק לשכר דירה, הסכום יהיה 4,500 שקלים.

ד"ר אברהם שרנופולסקי: בדרך כלל משלמים היום שכר דירה כ-3,000 שקל.

ד"ר אברהם שרנופולסקי: עם מה נשאר להם לחיות?

ד"ר אברהם שרנופולסקי: אני פונה לחברי הכנסת ולוועדת העליה והקליטה לשנות את ההצעה לטובת הקשישים הנזקקים, גם ניצולי שואה וגם מקבלי השלמת הכנסה.

ד"ר אברהם שרנופולסקי: תודה.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: חבר הכנסת טיבייב, בבקשה.

רוברט טיבייב: יש לי שאלה לנציג משרד האוצר, דב בארי – מה הוא השכר הממוצע היום?

דב בארי: כ-8,000 שקלים.

רוברט טיבייב: כתוב פה שכל החישובים נעשים לפי סכום של 7,600 שקל.

דב בארי: נכון, זה סכום בסיסי.

דב בארי: זה סכום אחר, שנקבע בחוק הביטוח הלאומי לפני שלוש שנים.

דב בארי: הקצבאות מוצמדות לסכום הבסיסי הזה, שמתעדכן על פי המדד ולא לשכר הממוצע.

אופיר פינס-פז: הממשלות האלה, אלוהים ישמור.

רוברט טיבייב: האחוזים שהם מקבלים הם אחוזים גבוהים שלא משתנים כבר כמה שנים?

דב בארי: האחוזים שמדובר בהם נגזרים מהסכום הבסיסי.

דב בארי: אנחנו רואים תוספת אחת, שהיא תוספת של המדד.

רוברט טיבייב: אתה הרי מבין על מה מדובר.

דב בארי: לא, מה השאלה?

רוברט טיבייב: כל התוספות מתבססות על הסכום הבסיסי.

רוברט טיבייב: הוא לא צריך להשתנות?

דב בארי: הסכום הבסיסי משתנה.

דב בארי: הוא מתעדכן ב-1 בינואר כל שנה על סמך מדד המחירים לצרכן עד נובמבר שנה קודמת, כלומר ב-1 בינואר 2010 הסכום הזה יתעדכן על סמך מדד נובמבר 2008 עד נובמבר 2009.

אופיר פינס-פז: בקיצור, שחקו את הסכום.

דב בארי: רוב הקצבאות של הביטוח הלאומי מוצמדות בצורה הזאת.

רוברט טיבייב: לא למדד?

דב בארי: מוצמד למדד.

רוברט טיבייב: לגבי ניצולי שואה – אני בעד, כי הממשלה החדשה החליטה לתת תוספת של 0.8%.

רוברט טיבייב: אם זה מכובד או לא, אני לא יודע, אבל אני יודע שב-2011 הקשיש יקבל תוספת של 100 שקלים.

רוברט טיבייב: זאת התוצאה של ההחלטה, כך אני מבין את זה.

דובר: אם הוא לא ימות לפני זה.

רוברט טיבייב: רבותי, ב-2011 ואני רוצה שאנשים ישמעו את זה.

רוברט טיבייב: המשמעות של ההחלטה היא שאנשים יקבלו 100 שקלים ב-2011 ותוספת לשכר דירה 230 שקל.

רוברט טיבייב: כמה עולה שכר דירה?

דובר: כ-4,000 שקלים.

דובר: התוספת לשכר דירה היתה מבוססת על 10% וזה יותר הגיוני.

דובר: זאת אומרת שאם אדם גר בתל-אביב הוא יקבל סכום אחר ואם הוא גר בבאר-שבע, הוא יקבל סכום אחר.

ליה שמטוב: התוספת לשכר הדירה צמודה למדד?

ליה שמטוב: מתי היא עודכנה בפעם האחרונה?

דובר: כבר לפני כמה שנים.

רוברט טיבייב: בחוק ההסדרים של הממשלה הקודמת נכנס חוק ברמן, כך אני קורא לזה.

זאב אלקין: לא, אתה טועה.

זאב אלקין: בחוק ההסדרים של הממשלה הקודמת מופיעה בדיוק אותה מתכונת שמופיעה כאן פחות הסכומים כי עוד לא היתה תוספת תקציב.

רוברט טיבייב: אבל הממשלה הגישה וקיבלה את החוק על 2008.

זאב אלקין: נכון.

רוברט טיבייב: אני לא מתווכח אלא רוצה להגיד שבחוק הזה יש הגדרות מדויקות של הזכויות של אותם אנשים.

רוברט טיבייב: בחוק ההסדרים החדש אין לזה התייחסות.

זאב אלקין: אם אתה מדבר על החוק שאישרו כאן בתחילת שנת 2008, החוק הזה מראש דיבר על אלה שהם מעל גיל 80 והם לא נפגעים אלא להיפך.

זאב אלקין: בעקבות ההחלטה החדשה הם מקבלים אפילו קצת יותר כי הם היו צריכים לקבל 80 שקל ועכשיו, בגלל שהם נכנסו לפול הכללי, הם יקבלו 100 שקלים.

זאב אלקין: בזה אין שינוי.

זאב אלקין: השינוי הוא על אלה שהם פחות מגיל 80.

רוברט טיבייב: אני לא מתווכח על זה אלא אומר שבחוק הזה הוגדר בדיוק על איזה אוכלוסיות מדובר.

רוברט טיבייב: למשל, מי זה ניצול שואה?

רוברט טיבייב: יש הגדרה?

זאב אלקין: זה לא קשור לדיון הזה.

ליה שמטוב: זה לא שייך לניצולי שואה.

ליה שמטוב: מדובר על קשישים נזקקים.

זאב אלקין: בחוק הזה לא הוגדר מי הוא ניצול שואה.

זאב אלקין: היה על זה ויכוח גדול בוועדת הקליטה ובסוף הממשלה החליטה לא לקיים את הוויכוח אלא לפצל את הסעיף הרלוונטי מהחוק ולכן החוק לא כולל הגדרה מי הוא ניצול שואה.

זאב אלקין: אין שום קשר בין הסוגיה של ניצולי שואה במשמעות המצומצמת של המילה, כפי שניסה החוק להוביל, לבין הנושא שנדון עכשיו.

זאב אלקין: הנושא שאנחנו דנים בו עכשיו קשור לחלק מסוים בחוק, מה שנקרא קשישים נזקקים ועל כך העיר חבר הכנסת פינס, ובצדק.

זאב אלקין: לגבי קשישים נזקקים, החוק שהתקבל בתחילת 2008 מראש לא טיפל באלה שהם פחות מגיל 80, אלה החלטת ממשלה.

זאב אלקין: בדרך, מהחלטת הממשלה בינואר 2008 עד להצעת חוק ההסדרים של אותה ממשלה ב-2009, שמעולם לא הוצבע אבל אושר בממשלה, השתנתה התפיסה.

זאב אלקין: בשקט בשקט דאג מישהו לשנות את התפיסה ולבטל את התוספת להשלמת הכנסה מיוחדת וללכת לתוספת אחידה לקצבת זקנה.

זאב אלקין: זה מה שקרה שם.

זאב אלקין: הממשלה הנוכחית אימצה את זה אוטומטית ואני לא יודע עד כמה היא נתנה את הדעת על זה או לא.

זאב אלקין: היא לקחה את זה כבסיס והוסיפה את מה שהיא החליטה להוסיף בסכומים.

זאב אלקין: לגבי עצם התפיסה, השאלה עולה כי יש פה שינוי מאד מהותי לעומת מה שהתכוון אליו המשורר בתחילת 2008.

זאב אלקין: הוא לא אחר לגמרי, הוא שונה.

זאב אלקין: יש בו דברים לטובה ודברים לרעה וצריך לדון בהם.

זאב אלקין: היו"ר ליה שמטוב יש שינויים לטובה, יש שינויים לרעה ועקב כך אנחנו מנהלים פה דיון.

זאב אלקין: אנחנו נחליט ונפנה לראש הממשלה ולממשלה.

זאב אלקין: לגבי השלמת הכנסה, האם התשלומים הנוספים שהקשישים יקבלו לא יקטינו את השלמת ההכנסה?

מרים שמלצר: התוספות הנוכחיות ניתנו בהשלמת הכנסה כך שכמעט כולם לא ייפגעו.

מרים שמלצר: יכול להיות שבשוליים מישהו ייצא מהתוספת, אבל בסך הכל הם ניתנו כך שאנשים לא ייפגעו.

מרים שמלצר: כשמדובר על 730 אלף אנשים זה יכול לקרות ולכן אני נזהרת.

מרים שמלצר: בעקרון, העלינו את הקצבאות כך שאנשים לא ייפגעו.

מרים שמלצר: כלומר, קצבת הזקנה עם השלמת הכנסה גדלה ביותר מהקצבה הבסיסית, היא גדלה ב-130 שקל, כדי להקיף את כולם.

זאב אלקין: זה ל-2011.

מרים שמלצר: זה נכון לאורך כל הדרך.

זאב אלקין: ב-2009 תכננתם לתת כ-130 שקל למקבל קצבת זקנה עם השלמת הכנסה.

זאב אלקין: במקום זה הוא יקבל כ-38 שקלים או כ-50 שקלים, כלומר קצת יותר משליש.

מרים שמלצר: זה המתווה שהממשלה החליטה עליו.

זאב אלקין: את אומרת שאין שינוי, אבל יש שינוי.

זאב אלקין: את אומרת שאף אחד לא ייפגע.

מרים שמלצר: שאלו אם תוספת קצבת הזקנה תפגע באנשים עם השלמת הכנסה.

מרים שמלצר: עשינו מתווה כזה שהיא לא תפגע.

זאב אלקין: אני לא מצליח להבין, כשלקחתם כסף שמתוכנן להשלמת הכנסה ושמתם אותו על קצבת זקנה, ברור שמי שמקבל השלמת הכנסה מקבל פחות.

מרים שמלצר: לא על זה עניתי.

זאב אלקין: ברור שכאשר מעלים את קצבת זקנה מעלים במקביל השלמת הכנסה.

מרים שמלצר: רק על זה עניתי.

זאב אלקין: זה ברור, אבל שינוי ההחלטה הקודמת בוודאי בא להטיב עם קבוצה מסוימת על חשבון קבוצה אחרת.

ליה שמטוב: תודה.

ראול טייטלבאום: תראו מה קרה פה – היו החלטות, טובות או רעות, להגדיל את הקצבאות בשנה שעברה.

ראול טייטלבאום: ההחלטות האלה לא בוצעו בגלל שהתקציב של 2009 לא אושר.

ראול טייטלבאום: כל התיקונים שהיו לגבי ניצולי שואה וגם לגבי קשישים, לא היו רטרואקטיביים, כלומר מתאריך מסוים אנשים יקבלו הגדלה ומה שהיה בעבר מת.

ראול טייטלבאום: עיקר התמיכות בוצע דרך קצבאות לניצולי שואה על פי חוק נכי רדיפות הנאצים, שם הקצבאות הוגדלו, ולגבי אחרים היתה החלטה אוניברסלית להגדיל את קצבאות הזקנה הבסיסיות ואת השלמת ההכנסה.

ראול טייטלבאום: קצבאות קצבה בסיסיות והשלמת הכנסה, שניתנים על פי חוק, זורמים ולא חשוב אם התקציב אושר או אם התקבל חוק ההסדרים.

ראול טייטלבאום: התוספות שהוחלט עליהן, במקום להכניס אותן למנגנון האוטומטי של החוק, כלומר שזה יהיה אוטומטי ולא יהיה עיכוב בגלל שהיו בחירות, לא ניתנו.

ראול טייטלבאום: הקצבאות האלה הן על פי חוק ולכן צריך לתרגם אותן למנגנון אוטומטי כך שהן לא יהיו תלויות לא בגודל התקציב, לא אם התקציב הוקפא, לא בחוק ההסדרים וכו', כפי שקצבאות זקנה רגילות לא תלויות בזה.

ראול טייטלבאום: אני מציע לחברי הכנסת לשים לב לעובדה הזאת.

ראול טייטלבאום: כל הדיונים האלה אורכים זמן והם פוגעים בכל אלה שצריכים לקבל את התוספות, שממילא הן לא רטרואקטיביות.

ראול טייטלבאום: כל המנגנון של הגדלת קצבאות, במיוחד במקרים רגישים, וגם אם מחליטים על שלבים, צריך להיות כתוב בתקנות ולא להיות תלוי בדיונים התקציביים ובחוק ההסדרים שמטבע הדברים אורכים זמן.

ראול טייטלבאום: אני מציע שחברי הכנסת, כשהם דנים בסוגיות הרגישות שנוגעות לזקנים שמתים, יעשו מאמץ כדי שזה יהיה סיפור אוטומטי על פי חוק ותקנות, שלא תלויים כלל בדיונים התקציביים ובהסדרים אחרים.

ראול טייטלבאום: שנת התקציב 2008 הסתיימה לפני חצי שנה וכתוב כאן שבשנת התקציב 2008 היתה תוספת של מיליארד שקלים לצורך זה.

ראול טייטלבאום: הייתי רוצה לדעת בפועל מה היתה התוספת מהמסגרת של מיליארד שקל?

ראול טייטלבאום: אולי רק 800 אלף?

ראול טייטלבאום: אולי רק 700 אלף?

ראול טייטלבאום: אני לא יודע.

ראול טייטלבאום: המיליארד היה הצהרה או הערכה ובינתיים זה בוצע.

ראול טייטלבאום: מה היתה התוספת?

ליה שמטוב: אתה מתכוון לשאול אם נשאר עודף.

ראול טייטלבאום: אני לא יודע.

ראול טייטלבאום: יש תמיד הבדל בין ההצהרות, שהן בסכומים די יפים, לבין מה שקורה בפועל.

ליה שמטוב: כלומר, האם כל הסכום נוצל?

דב בארי: מה היה הביצוע בפועל?

דב בארי: אני לא יודע לשלוף תשובה כרגע, אבל אפשר לבדוק את זה בקלות רבה.

דב בארי: אפשר לראות את התוספות ולראות את השינוי שנעשה בתקציב קצבאות הזקנה והביטוח הלאומי.

דב בארי: אני חושב שאנשי המחקר של ביטוח לאומי יוכלו לעשות זאת טוב ממני וזה לא ייקח להם הרבה זמן.

דב בארי: בקשר לשאלה הראשונה שהועלתה – בדיוק לזה התכוון עכשיו המחוקק.

דב בארי: כשהונח עכשיו חוק ההסדרים על שולחן הכנסת ניתנה התוספת ל-2009, ל-2010 ול-2011.

דב בארי: זה בדיוק בשביל שלא נצטרך לחזור לפה ולדבר על התוספות שיינתנו בעתיד.

דב בארי: יש חוק אחד, שעליו דנים בימים אלה בוועדות השונות של הכנסת.

דב בארי: בעניין קצבאות הזקנה ניתנת תוספת של חצי מיליארד שקלים ב-2009, 400 מיליו שקלים ב-2010 ו-400 מיליון שקלים ב-2011.

דב בארי: כשהכנסת תאשר את התקציב הזה עד ה-15 ביולי 2009, יהיה לנו טייס אוטומטי לשלוש השנים הקרובות.

ליה שמטוב: אתה אומר שבסוף 2010, כשידונו על תקציב 2011, זה כבר יהיה בחוק.

דב בארי: נכון.

ראול טייטלבאום: אני מדבר על גובה הקצבאות בפועל.

דב בארי: גם גובה הקצבה בפועל ייקבע עכשיו.

רוברט טיבייב: מצדך יותר טוב שנקבל את התקציב ופתרת את הבעיה, אבל אני צריך להצביע על כך שב-2011 הם יקבלו 100 שקל.

רוברט טיבייב: על זה אני צריך להצביע.

רוברט טיבייב: זה מה שאתה רוצה שאני אצביע, אבל אני לא מוכן לזה.

רוברט טיבייב: ב-2011 הם יקבלו תוספת של 100 שקלים ועל זה אתה רוצה שאני אצביע?

רוברט טיבייב: אתה רוצה שהם יקבלו תוספת לשכר דירה של 230 שקלים כשהם משלמים 3,000 או 4,000 שקל?

רוברט טיבייב: זה מה שאתה רוצה.

דב בארי: צריך לזכור שאנחנו מדברים על תוספות שהן מעבר למה שיש היום.

דב בארי: מעבר לכך, כשאנחנו אומרים 100 שקלים, הם בבסיס כך שהקצבה הממוצעת תגדל ביותר מזה, התוספת בקצבה הממוצעת גבוהה בעשרות שקלים.

דב בארי: שנית, הכל כפוף לסדרי העדיפויות שקבעה הממשלה.

דב בארי: היא קבעה לתת את התוספת הזאת ב-2011, כפי שהיא הוצגה פה, וכך היא תינתן.

דב בארי: יחליט המחוקק לתת את זה לפני כן, כמובן שנצטרך לבצע התאמות כי מדובר על הרבה מאד כסף.

דב בארי: כסף שיחליטו לתת עכשיו לנושאים האלה יצטרך לבוא על חשבון נושאים אחרים.

ליה שמטוב: אתה אומר שזה צמוד למדד?

דב בארי: כן, זה צמוד למדד.

דב בארי: מעבר ל-100 השקלים יש הצמדה למדד.

ליה שמטוב: איך זה היה לפני זה?

דב בארי: לפני שלוש שנים שינו את החוק ובעבר זה היה צמוד לשכר הממוצע.

דב בארי: כל התוספות האלה הן תוספת ריאלית לקצבה הבסיסית ולא תוספת מינימלית, זאת אומרת שהתוספת תהיה יותר גדולה מ-100 שקלים.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: ביטוח לאומי, בבקשה.

מרים שמלצר: החלטת הממשלה ל-2008 בוצעה במלואה.

מרים שמלצר: דובר על כך שיקבלו 500 מיליון שקלים ב-2008 לקצבת הזקנה הבסיסית ואת זה שילמנו דרך החוק.

מרים שמלצר: כמו כן, דובר על תוספת של 200 שקלים לקשיש מעל גיל 80.

רוברט טיבייב: שילמתם את כל הסכומים?

מרים שמלצר: כן, ב-2008 שילמנו.

מרים שמלצר: כל ההחלטות שהיו ל-2009 ובינתיים השתנו, עוד לא חוקקו.

מרים שמלצר: לא הוחלט על מיליארד שקלים ב-2008 אלא הוחלט על חצי מיליארד.

מרים שמלצר: הוחלט על 250 מיליון שקל ל-2009 ועוד 250 מיליון שקלים ל-2010, אבל זאת היתה החלטה נוספת.

מרים שמלצר: כל ההחלטות ל-2008 חוקקו על ידי הכנסת ובוצעו.

דב בארי: המיליארד נוגע לכל התכנית.

מרים שמלצר: המיליארד נוגע לכל התכנית שהיתה ב-2008 ובינתיים עכשיו יש תכנית של 1.2 מיליארד והיא באמת ניתנת רק לקצבאות הזקנה הבסיסיות לפי חוק הביטוח הלאומי ובהתאמה למקבלי השלמת הכנסה.

מרים שמלצר: אין תוספות מיוחדות לקבוצות אחרות.

ליה שמטוב: האם קשישים בני 80 שמקבלים השלמת הכנסה קיבלו ב-2008 תוספת של 200 שקלים או שכולם קיבלו אותה?

מרים שמלצר: כולם קיבלו תוספת של 1% מהסכום הבסיסי.

מרים שמלצר: היום זה 77 שקלים כפוף לתוספות שלהם.

מרים שמלצר: בני שמונים קיבלו תוספת מיוחדת בהשלמת הכנסה.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: בבקשה, אדוני.

2200: הוויכוח העקרוני הוא בשאלת האוניברסליות.

2200: אליבא דמומחי האוצר, כדאי היה גם בביטוח הלאומי ובכל מקום לעשות חלוקה דיפרנציאלית ובסופו של דבר גם המוסד לביטוח לאומי היה נהרס, כפי שקרה בעולם.

2200: במקרה כזה רק אנשים עניים ביותר היו מקבלים תוספות.

2200: הממשלה קיבלה החלטה אחרת ושמעתי כאן את יושב ראש הקואליציה.

2200: אני מקווה שבעזרתו ניתן יהיה להשיג סכומים הרבה יותר גדולים על מנת שהאוניברסליות תהיה כזאת שיקבלו יותר.

2200: אני חושב שבכוחו לעשות זאת ואני רואה שפה הוא מגן דווקא על מגמה שונה.

2200: היה על זה ויכוח ומאבק רציני ואני אומר את זה כיושב ראש הסתדרות הגמלאים.

2200: עשינו מאמץ אדיר והכשלנו נסיונות גם בביטוח הלאומי לעשות את זה.

2200: בביטוח הלאומי ניסו לקבוע שמי שיש לו דירה יקבל פחות וכן מי שיש לו רכב וכו'.

2200: בסופו של דבר אנחנו חושבים שהקשישים בישראל, שעבדו כל חייהם רצו להבטיח זקנה בכבוד ופתאום התחילו לשחק עם כל מה שהם חסכו במשך כל חייהם.

2200: המדינה חייבת לתת הרבה יותר לציבור שבנה את המדינה הזאת ובשום פנים ואופן לא לפגוע באוניברסליות.

2200: בהסכם הקואליציוני יש סעיף מפורש ואני הייתי מצפה מיושב ראש הקואליציה שיתמוך בהסכם הקואליציוני, שאומר במפורש שאנחנו הולכים על עקרון האוניברסליות.

2200: אני מקווה שאפשר יהיה להשיג עוד הרבה יותר כספים כדי לתת לניצולי שואה ולאחרים, אבל במסגרת עקרון האוניברסליות.

2200: תודה.

חגי קרת: אני רוצה להשלים את הדברים של חבר הכנסת לשעבר בן-ישראל.

חגי קרת: הממשלה הנוכחית החליטה והכריעה בשאלה הזאת וזאת החלטה שבעקבותיה תוקן החוק לשנים 2009-2010.

חגי קרת: ההחלטה קובעת בסעיף 10, פסקה שלישית, שכל ההחלטות הקודמות יתוקנו כך שהגדלת סכום קצבאות הזקנה תיעשה באופן אוניברסלי לכל קבוצות הגיל.

חגי קרת: זאת ההחלטה של הממשלה הנוכחית והיא מבטלת החלטות קודמות שאומרות דבר אחר.

ליה שמטוב: זאת אומרת שאלה שנזקקים יקבלו אותו סכום כמו העשירים.

חגי קרת: לאלה שנזקקים צריך להוסיף בדרך אחרת, לא דרך קצבאות הזקנה שמלכתחילה נועדו להיות אוניברסליות.

חגי קרת: קצבאות הזקנה הן לא הכלי המתאים לפתור את הבעיה הזאת.

רוברט טיבייב: בינתיים הם נפגעים.

חגי קרת: צריך להוסיף כסף, אבל לא דרך קצבת הזקנה.

חגי קרת: זה לא הכלי המתאים.

רוברט טיבייב: באיזו דרך?

רוברט טיבייב: אין דרך אחרת.

חגי קרת: הכנסת היא זאת שמחוקקת בישראל, לא הממשלה.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: בבקשה, אדוני.

מיכאל אלשנסקי: כפי שאמרה היושבת ראש, גם שרי אריסון תקבל 38 שקלים.

מיכאל אלשנסקי: נכון, גם היא תקבל 100 שקלים בשלוש שנים, אבל בשביל מה היא צריכה את הכסף הזה?

ליה שמטוב: כדי לתרום לנזקקים.

דובר: הקשישים נמצאים במצב קשה.

דובר: מדוע הדיבור הזה?

דובר: מה זה לתרום?

דובר: איזה דיבור ציני זה?

מיכאל אלשנסקי: את החוק הקודם ביטלו ועכשיו יש דבר חדש.

מיכאל אלשנסקי: צריך לחפש עכשיו כסף, אבל לא צריך לחפש כסף לנזקקים אלא צריך להוריד לאלה שלא נזקקים ולתת לנזקקים בלי לתת תוספות.

מיכאל אלשנסקי: אז באמת יהיה צדק.

מיכאל אלשנסקי: מה אני מציע?

מיכאל אלשנסקי: אוניברסליות.

מיכאל אלשנסקי: אם יש דירה, לתת פחות כסף.

מיכאל אלשנסקי: אם יש אוטו, לתת פחות כסף.

מיכאל אלשנסקי: אם יש בנק הפועלים, לא לתת כסף.

מיכאל אלשנסקי: לתת רק לנזקקים.

ליה שמטוב: זה לא אוניברסליות.

ליה שמטוב: אם אתה מסכים אתו, אתה סותר את עצמך.

מיכאל אלשנסקי: אני לא סותר את עצמי.

מיכאל אלשנסקי: אני נגד אלה שלא צריכים כסף ונותנים להם.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: חבר הכנסת לשעבר גינאדי ריגר, בבקשה.

גינדי ריגר: אני נמצא פה גם כנשיא תנועת חזית הכבוד.

גינדי ריגר: רציתי לומר שלפי הלוגיקה צריך לתת 10 שקלים גמילות חסדים ולמי שזקוק באמת, לתת 1,000 שקלים.

גינדי ריגר: אנחנו עושים בדיוק את ההיפך.

גינדי ריגר: אנחנו רואים שלקחו את הכסף, כל אחד מקבל 10 שקלים וכך אף אחד לא מקבל עזרה.

גינדי ריגר: למה הגענו?

גינדי ריגר: הפנייה שלי לחברי הכנסת היא לחזור ללוגיקה שאומרת שצריך לעזור לנזקקים, לעזור לאנשים שבאמת צריכים ולא לתת 10 שקלים לאדם, שבכלל לא יודע שהוא קיבל 10 שקלים בנוסף.

ליה שמטוב: הוא לא מרגיש את זה.

גינדי ריגר: הוא לא מרגיש את זה, בשביל מה לתת לו 30 שקל?

גינדי ריגר: כמה עולה חלה לשבת?

ליה שמטוב: הלחם עלה היום.

גינדי ריגר: הלחם עלה בדיוק בשלושים שקל לחודש.

גינדי ריגר: מה אנחנו עושים?

גינדי ריגר: זה צחוק.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: חבר הכנסת טיבייב, בבקשה.

רוברט טיבייב: אנחנו מבינים, בסופו של דבר, ואני לא רוצה להתבטא במילים גסות, שעושים צחוק מהקשישים.

רוברט טיבייב: יש לך הזדמנות, גברתי היושבת ראש, להחזיר את החוק הזה לממשלה, לשנות אותו, לעשות דיפרנציאציה ולכבד את הקשישים יחד עם נציגי חזית הכבוד או ארגונים אחרים.

רוברט טיבייב: זאת ההצעה שלי.

רוברט טיבייב: תודה רבה.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: בבקשה, שרה זילברשטיין.

שרה זילברשטיין-היפש: מדברים פה על 35 שקלים ולמי צריך להוסיף, אבל אני רוצה לומר שחלק גדול מהבעיה של הגמלאים הוא שהם לא יודעים את הזכויות שלהם וגם אותן הם לא ממצים.

שרה זילברשטיין-היפש: ישנו מוקד כוכבית 8840 וכוכבית 9444 לניצולי שואה, כדי שהם יידעו למצות לפחות את מה שיש להם היום.

שרה זילברשטיין-היפש: הרבה מאד אנשים מחבר העמים לא מקבלים השלמת הכנסה שמגיעה להם כי הם לא יודעים שזה מגיע להם.

שרה זילברשטיין-היפש: אני מבקשת גם מכל הארגונים של ניצולי שואה וגם אחרים להתגייס, לדבר עם החברים שלהם כדי שיידעו איזה תוספות מגיעות להם היום.

שרה זילברשטיין-היפש: דיברו פה על אנשים שהולכים לעולמם ועוזבים אותנו.

שרה זילברשטיין-היפש: במשרד לענייני גמלאים אנחנו מפעילים פרויקט על פי החלטת הממשלה יחד עם 'יד-ושם' לספר את הסיפור של ניצולי השואה.

שרה זילברשטיין-היפש: זה נקרא פרויקט לדורות ואנחנו מבקשים מכולם להתגייס כדי שכולם יספרו את הסיפור, את מה שקרה להם בתקופת השואה.

שרה זילברשטיין-היפש: באמצעות בנות שירות לאומי אנחנו מגיעים לאלפי קשישים, שיספרו את הסיפורים שלהם, אבל זה לא מספיק.

שרה זילברשטיין-היפש: יש לנו עוד כמה פרויקטים בנושא הנצחה ובנושאים אחרים.

שרה זילברשטיין-היפש: הנקודה המרכזית היא שגמלאים צריכים למצות את הזכויות שלהם.

שרה זילברשטיין-היפש: אנשים לא יודעים שמגיעה להם השלמת הכנסה וזה דבר בלתי מובן ובלתי אפשרי.

שרה זילברשטיין-היפש: אני פונה אליכם ולציבור שרואה אותנו לעשות הכל כדי שאנשים ימצו את הזכויות שלהם.

ליה שמטוב: תודה.

אפרים מלמד: סליחה שהעברית שלי לא כמו הרוסית שלי.

אפרים מלמד: אני בן 75.

אפרים מלמד: אני חושב שהחוק ששמעתי עליו פה הוא בושה.

אפרים מלמד: אני מוכן לדבר עם כל האנשים בטלוויזיה הרוסית בשביל לעזור לאנשים מברית המועצות.

אפרים מלמד: אנחנו לא רוצים לקבל 30 שקל.

אפרים מלמד: זאת בושה.

אפרים מלמד: אנחנו לא רוצים לקבל נדבות.

אפרים מלמד: אתה צודק, צריך לחוקק חוק לא מבחירות לבחירות ולא כל שנה צריך לבדוק את החוק.

אפרים מלמד: מה קיבלנו עכשיו?

אפרים מלמד: מחיר הלחם עולה היום ו-30 שקל זה בדיוק הסכום שעולה לנו לחם בחודש.

אפרים מלמד: אני חושב שאסור לחוקק את החוק ששמענו.

אפרים מלמד: תודה.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: בבקשה, אדוני.

צבי פגיס: כתוב פה: הנדון: העשייה הממשלתית לניצולי השואה.

צבי פגיס: דיברנו היום על כל הדברים ואני רוצה לדעת אם זאת התכנית לניצולי השואה.

צבי פגיס: צריך להגיד מה יכולים לקבל ניצולי השואה ואחר כך את כל הדברים האחרים.

צבי פגיס: אני מסכים שהחוק שהיה בשנת 2008 הוא לניצולי שואה ולגמלאים, אבל אי אפשר לעשות מהכל מיש-מש.

צבי פגיס: אומרים שהחוק צריך להיות אוניברסלי.

צבי פגיס: למה הכוונה?

צבי פגיס: שהחוק צריך להיות גם לניצולי שואה, גם לנזקקים, גם לאחרים, גם לניצולי שואה שהגיעו לישראל ב-1953 ומקבלים רנטה.

צבי פגיס: לא כולם שווים.

צבי פגיס: יש אנשים שגם 100 שקל או 1,000 שקל לא מספיקים להם כי שכר דירה היום הוא 3,000-4,000 שקל.

צבי פגיס: החוק שהתקבל בשנת 2008 אמר שביולי 2009 יקבלו בני 75 ומעלה את מה שקודם קיבלו אנשים בני 80 ומעלה.

צבי פגיס: אנשים בני 78 יכולים לקבל?

ליה שמטוב: מאוגוסט.

צבי פגיס: ובני 75?

ליה שמטוב: מאוגוסט כולם יקבלו, גם בני 62.

ליה שמטוב: זה דבר שלא היה ועכשיו זה חדש.

צבי פגיס: ניצולי שואה שהיו במחנות ריכוז ובגטאות לא מקבלים היום עזרה כי הם נכים.

צבי פגיס: הם לא מקבלים מביטוח לאומי השלמת הכנסה וזאת בעיה.

ליה שמטוב: אתה לא הבנת.

ליה שמטוב: זה לא כך.

ליה שמטוב: לפני שהוועדה מסכמת ומחליטה אני רוצה לומר שמי שלא מבין עברית, אולי מי שיושב לידכם יכול להסביר לו.

ליה שמטוב: דיברנו פה על כל התוספות ונאמר לי שגם אנשים שמקבלים הבטחת הכנסה וגם כאלה שלא, מקבלים את אותו סכום.

ליה שמטוב: זאת אומרת שגם נכים שלא מקבלים תוספת מביטוח לאומי של השלמת הכנסה, יקבלו את הסכום הזה.

ליה שמטוב: זה בחוק החדש.

ליה שמטוב: אני מסכימה אתכם שכל הסכומים האלה – 31 שקלים וב-2011, 100 שקלים, לא מספיקים לקנות לחם, כמו שאמרו כאן.

ליה שמטוב: חברי כנסת מחוקקים חוקים לגבי ניצולי שואה, לגבי פליטים ולגבי אלה שהיו בגטאות.

ליה שמטוב: לגבי פליטים שהיו בקרואטיה יש הצעת חוק שלי וגם של חברת הכנסת סולודקין.

ליה שמטוב: אנחנו נעשה הכל כדי לקדם את החוק לפליטי השואה.

ליה שמטוב: היום אנחנו דנים בהחלטת הממשלה ועל הסכומים האלה.

ליה שמטוב: אני חוזרת ואומרת שאלה לא סכומים משמעותיים, אבל זה יותר טוב מכלום.

ליה שמטוב: זאת אומרת שבנוסף לזה צריך לחוקק חוקים ולהוסיף לכל הקשישים הנזקקים את התוספת שמגיעה להם.

ליה שמטוב: אני רוצה לקרוא את החלטות הוועדה – הוועדה מברכת את הממשלה על כך שהחליטה לפרוץ את מחסום גיל 70 לקבלת תוספת וסיוע.

ליה שמטוב: אני מתכוונת לאנשים שהם מתחת לגיל 70.

ליה שמטוב: הוועדה חושבת שהמנגנון הנכון לסיוע הוא דרך הבטחת הכנסה, כך שהזכאים לסיוע יהיו האוכלוסיות החלשות.

ליה שמטוב: הוועדה פונה לראש הממשלה ומבקשת לבחון מחדש את ההחלטה לפרוס את התוספת לשלוש שנים.

ליה שמטוב: הוועדה קוראת לממשלה לפעול לאלתר וללא דיחוי נוסף להעניק את התוספת לסיוע לקשישים וביניהם ניצולי השואה.

ליה שמטוב: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.