ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 36, 2009-06-02 09:00

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: על סדר היום: תקציב משרד החקלאות ופיתוח הכפר לשנים 2009 ו-2010.

משה גפני: שר החקלאות ופיתוח הכפר משתתף בישיבה ואנחנו מברכים אותו.

משה גפני: אני מבקש לומר שזה השר הראשון שמופיע בנושא תקציב 2009 ו-2010.

משה גפני: אני מבקש לומר שזה מן פיילוט שכזה, כי אין עדיין תקציב משרד שמונח על השולחן ואין עדיין תקציב משרד שאושר בכנסת בקריאה ראשונה.

משה גפני: מסגרת הזמן שעומדת לרשותנו קצרה.

משה גפני: לא היה לזה אח ורע בתקציבי מדינה קודמים.

משה גפני: תקציב המדינה היה נדון במליאה ובוועדות במשך 3 חודשים.

משה גפני: אנחנו מעריכים שעד שהתקציב יאושר נותרו לנו 20 ימי עבודה.

משה גפני: ב-20 ימי העבודה האלה יש צורך לאשר תקציב לשנתיים, עם הקיצוץ הרוחבי, עם תכנית כלכלית ועם חוק הסדרים.

משה גפני: זאת תהיה משימה כמעט בלתי אפשרית.

משה גפני: לכן, חלקים שלא יהיו קשורים לתקציב באופן ישיר, לא נדון בהם בשלב הזה.

משה גפני: את חלקם נפצל ואת חלקם נעביר לדיונים לאחר אישור התקציב.

משה גפני: בכל מקרה, התחלנו בדיונים בנושאים שעדיין לא אושרו במליאת הכנסת כמו הנושא של המע"מ על פירות וירקות.

משה גפני: כאשר זה יובא לוועדה זה יהיה רק להצבעה כי הדיון כבר התקיים.

חיים אורון: על סמך מה אתה אומר שהדיון הסתיים?

משה גפני: יש לך עוד משהו לומר בעניין?

משה גפני: אם תאמר שיש לך עוד משהו לומר או שחזרת בך - - -

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אפשר להצביע עכשיו.

חיים אורון: אמרתי לך את זה אתמול בלילה בישיבה אצל יושב-הראש.

חיים אורון: לפי דעתי אתה צריך לקבוע רק תאריך אחד.

חיים אורון: 3 ימים לפני ה-15 ביולי, כדי שאפשר יהיה להדפיס את ההסתייגויות ולהודיע - - -

טמיר כהן: 5 ימים.

חיים אורון: 5 ימים לפני כן.

חיים אורון: תזמין את כל הקואליציה, יש לה פה רוב של 11 נגד 6.

חיים אורון: מבחינה זאת אתה יכול לעשות הצבעה אחת, כי אין הבדל.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: על המע"מ צריך להצביע בנפרד.

חיים אורון: דבר אחד אני מבקש מטמיר.

חיים אורון: עדיין שני הלוחות לא פה ולפי דעתי על זה נצטרך להצביע.

משה גפני: לוח אחד.

חיים אורון: אחד של השרים ואחד של האוצר.

חיים אורון: השנה צריך שניים כי יש בקשות שהאוצר מבקש ש"נדפוק" את התקציב ויש בקשות שהשרים מבקשים ש"נדפוק" את התקציב.

חיים אורון: נצטרך להצביע על שני הלוחות האלה.

משה גפני: האמת היא שבשנה שעברה לאוצר לא היו בקשות כאלה.

חיים אורון: לא שמעת אתמול?

חיים אורון: יש להם בקשות בכל התחומים.

משה גפני: התקציב הזה הולך להיות מאוד מעניין.

חיים אורון: מה עם הלוחות?

משה גפני: הוא אומר שזה יהיה בדף.

משה גפני: על כל פנים, גבירותיי ורבותיי, לא נקיים דיון על מה שכבר התקיים דיון, אלא אם יהיו דברים חדשים שאנשים ירצו לומר.

משה גפני: אותו דבר לגבי הנושא של ויסקונסין ואורות התעסוקה, שעלה אתמול לדיון.

משה גפני: אותו דבר לגבי הנושא של משרד הפנים ומענקי האיזון.

משה גפני: אנחנו ננסה לקצר בתהליכים וננסה להגיע לכך שהתקציב יאושר.

משה גפני: בכל מקרה, הוא יאושר כפי שאנחנו חושבים שהוא צריך להיות מאושר בעת הקשה הזאת ונוכח המצב הכלכלי הקשה.

משה גפני: על כל פנים, הדיון היום הוא על תקציב משרד החקלאות ופיתוח הכפר.

משה גפני: אדוני השר, הבמה לרשותך, בבקשה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מנכ"ל המשרד יציג מצגת, אולי בינתיים יגיעו עוד חברי כנסת, חוץ משלושת חברי הכנסת שנמצאים כאן ואז אוכל להעלות נושאים נוספים.

פניה קירשנבאום: אם היית מעלה את הנושא של המע"מ, אני מבטיחה לך שהאולם כאן היה מלא.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: האמת היא שבעניין המע"מ אתם עושים את העבודה יותר טוב ממני.

חיים אורון: אתה רואה למה צריך את הלוח?

יוסי ישי: (מציג מצגת) אמנם הכנו מצגת עמוסה ורחבה אבל כדי לאפשר דיון ולאפשר דברים מעבר למצגת, נציין רק את הנושאים המרכזיים.

יוסי ישי: בשנה שעברה משרד החקלאות קבע לעצמו שלושה יעדים מרכזיים של החקלאות בישראל, מעבר לאלמנטים הכלכליים, ואישר אותם גם בממשלה וגם בוועדת הכספים.

יוסי ישי: היעדים הם: 1.

יוסי ישי: אספקת מזון ותוצרת חקלאית טריה גם לשוק המקומי וגם ליצוא.

יוסי ישי: 2.

יוסי ישי: פריסת ההתיישבות.

יוסי ישי: לא צריך להסביר, למעשה ההתיישבות עוטפת את גבולות המדינה מכל צדדיה.

יוסי ישי: איפה שיש התיישבות, קרקעות המדינה שמורים ומובטחים.

יוסי ישי: 3.

יוסי ישי: הוספנו נושא שלישי, שזה תועלות אקולוגיות.

יוסי ישי: בשנים האחרונות משרד החקלאות, יחד עם האוצר, השקיע תקציבים אדירים בהעתקת והתאמת הממשק החקלאי לדרישות הגנת הסביבה.

יוסי ישי: רק עכשיו סיימנו את הרפורמה ברפת, שבה, למעשה, הפכנו את כל הרפתות בארץ, גם במשק המשפחתי וגם במשק השיתופי, לבועה אקולוגית, ששום דבר לא יוצא ממנה וזאת בהשקעה של 2 מיליארד שקל.

יוסי ישי: עוד מעט נציג את התכנית הבאה בענף ההטלה, שהיא פחות או יותר באותו סדר גודל ובהמשך נציג את התכנית בענף הדייג.

יוסי ישי: בצורה מסודרת אנחנו הולכים ומכסים את כל ענפי החקלאות ומתאימים אותם לדרישות הגנת הסביבה.

יוסי ישי: לשלושת היעדים האלה קבענו משקל שווה ובהתאם לכך בנינו את מפת אזורי עדיפות לאומית.

יוסי ישי: אנחנו אחד המשרדים היחידים שעשה את זה בהליך מלא ומתואם גם עם משרד האוצר וגם עם משרד המשפטים.

יוסי ישי: הוא אושר בממשלה ואושר בוועדת הכספים של הכנסת.

יוסי ישי: למעשה, זאת מפת אזורי עדיפות לאומי של החקלאות.

יוסי ישי: נתנו פה ערכים כמותיים לכל יעד ויעד.

יוסי ישי: זאת המפה שנגזרת גם מהתרומה הקיימת וגם מהתרומה האופציונאלית של כל תת אזור, על פי התגובה לשלושת היעדים.

יוסי ישי: כמו שאמרתי, נוסף היעד השלישי, דהיינו, תכניות עם תמורות אקולוגיות.

יוסי ישי: לכן, גם אזור המרכז הצטרף למפת אזורי עדיפות לאומית, בכל הנוגע לתכניות עם תמורות אקולוגיות.

יוסי ישי: הכוונה היא לכל מה שקשור בשימוש בקולחין, רעות ירוקות ואלמנטים נוספים שקשורים באיכות סביבה, הגנת סביבה ומוצרים ציבוריים.

יוסי ישי: היעדים הנוכחיים שלנו לשנה שנתיים הקרובות: התמודדות עם משבר המים, התמודדות עם המשבר הכלכלי, הצטרפות ל-OECD, רפורמה בענף ההטלה.

יוסי ישי: אנחנו נפרט את כל הדברים האלה בהמשך.

יוסי ישי: אלה הנושאים המרכזיים.

יוסי ישי: ישנו גם הנושא של פיתוח הכפר, שבשלוש-ארבע השנים האחרונות תפס מקום מרכזי בפעילות של המשרד, עם הפניית תקציבים ברורים לטובת העניין, דבר שלא היה בעבר.

יוסי ישי: כאן רואים נתונים כלליים על החקלאות.

יוסי ישי: אנחנו מדברים על כ-4.2 מיליון דונם קרקע חקלאית ראויה לעיבוד ועוד 1.4 מיליון דונם מרעה, מחציתם מושקים ומחציתם לא מושקים.

יוסי ישי: לגבי נושא המים.

יוסי ישי: לצערנו הרב, בשל משבר המים, מי שמשלם את המחיר זאת החקלאות.

יוסי ישי: אם בעבר החקלאות עמדה על כמיליארד קוב מים שפירים, ששימשו את החקלאות לפעילות השוטפת שלה, בשל המחסור במים, החל משנת 1999 החקלאות נדרשה לפנות מים לטובת העיר.

יוסי ישי: התחלנו עם קיצוץ של 35% והלכנו ועלינו לכיוון ה-50% בשנים 2003-2004.

יוסי ישי: המשבר החמיר והיום, בשנת 2008, ממיליארד קוב מים שפירים, אנחנו עומדים על פחות מ-450 מיליון קוב שפירים, שמתוכם רק 350 מיליון קוב זה מים שפירים במערכת הארצית.

יוסי ישי: המשמעות היא שמדובר בקיצוץ של מעל ל-65% ממכסות המים לחקלאות של מים שפירים במערכת הארצית.

יוסי ישי: אמנם, הכוונה היתה שאנחנו נקבל מי קולחין ומים שוליים באותה כמות, שגורעים מאיתנו את המים השפירים.

יוסי ישי: לצערי הרב, למרות שנעשה הרבה בעניין, הושקעו סכומים אדירים ותוקצבו סכומים אדירים, אמנם כמויות המים ויבולי הקולחין שהחקלאות מקבלת בשנים האחרונות גדלו, אבל הם עדיין לא עומדים בפרופורציה של כמות המים שקוצצה.

יוסי ישי: לכן, אני מקווה שהפעולה הזאת תימשך ובהמשך נקבל כמויות מים טובות יותר.

יוסי ישי: בשקף הבא אנחנו רואים את הקיצוץ החמור במים.

יוסי ישי: בגרף הסגול אתם רואים את הירידה בכמויות המים לחקלאות, גם שפירים וגם בקולחין.

יוסי ישי: למרות הקיצוץ, אתם רואים מה קרה בגרף הירוק, הפעילות החקלאית הצמחית גדלה.

יוסי ישי: זאת אומרת, החקלאים עשו מאמץ, יחד עם אנשי המו"פ, והחקלאות התייעלה בצורה כזאת שלמרות הקיצוץ האדיר במים, לא רק שלא היתה פגיעה בחקלאות הצמחית, היא אפילו גדלה.

יוסי ישי: הגרף הבא משלים למעשה את הגרף הקודם ומראה את הפיריון בחקלאות ביחס לענפים אחרים.

יוסי ישי: הגרפים שנמצאים למטה זה למעשה הפריון בענפים אחרים כמו תעשיה, תחבורה, בניה ואחרים.

יוסי ישי: הקו העליון מראה את הפיריון בחקלאות.

יוסי ישי: למעשה אתם רואים את ההתייעלות האדירה שענף החקלאות מתקיים בה בשנים האחרונות.

חיים אורון: איך אתה בודק?

יוסי ישי: לגבי חקלאות זה קרקע מים ותפוקה.

חיים אורון: ואיך אתה מודד באחרים?

יוסי ישי: באחרים זה עובדים, הון.

יוסי ישי: אלה נתונים של הלמ"ס ולא נתונים שאני המצאתי.

יוסי ישי: קצת מספרים: אתם רואים שהתפוקה החקלאית עומדת על כל-25 מיליארד שקל, מתוכם כ-4.5 מיליארד ליצוא.

יוסי ישי: כדי לסבר את האוזן, החקלאות זיהתה חלון הזדמנויות ב-2003, שאז היה קצת משבר באספקת תוצרת באירופה.

יוסי ישי: אנחנו זיהינו את החלון, ניצלנו אותו ולמעשה בשנת 2003 עד 2008 אנחנו הכפלנו את היצוא.

יוסי ישי: גדלנו מ-620 מיליון דולר ל-1.2 או 1.3 מיליארד דולר.

יוסי ישי: אתם רואים כאן את הגידול.

חיים אורון: מה ההערכה לגבי 2009?

יוסי ישי: ירידה.

יוסי ישי: כשנדבר על המשבר אני אסביר.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני לא בטוח שב-2009 תהיה ירידה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: ב-2008 אכן היתה ירידה של 5.5%.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כנראה שב-2009 נחזור לעצמנו או שנהיה דומים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בכל מקרה, אני לא חושב שתהיה ירידה ב-2009 למרות משבר המים.

יוסי ישי: בכל מקרה, אתם רואים כאן קפיצה אדירה.

משה גפני: מה קורה עם הפער של העלייה הריאלית של היצור וירידה של היצוא?

יוסי ישי: אם אתה מתכוון לכמויות זה קשור לשחיקת המחירים ושחיקת שערי המטבעות.

יוסי ישי: הכמויות לא קטנו.

שי חרמש: שער הדולר ירד.

יוסי ישי: לא רק שער הדולר, זה הרובל, זה הארו, זה הסטרלינג.

חיים אורון: השטחים מופיעים ביצוא?

רונית תירוש: עזה זה יצוא?

יוסי ישי: עזה לא מופיעה ביצוא שלנו.

יוסי ישי: היצוא שלנו לעזה זה שוק מקומי, זאת חומת מכס אחת.

יוסי ישי: לגבי התעסוקה אתם רואים את המספרים.

יוסי ישי: בתעסוקה הישירה מועסקים בחקלאות כ-70,000 עובדים, כ-20,000 מתוכם בעלי משקים, 20,000 שכירים ישראלים.

יוסי ישי: כ-25,000 עובדים זרים.

יוסי ישי: אתם לא רואים כאן את כל התמונה המלאה מכיוון שמול 70,000 העובדים שמועסקים ישירות בחקלאות מועסקים עוד מספר כזה בתעשיית התשומות בחקלאות ועוד מספר זהה שעוסק במערכת השיווק ובתמיכה.

יוסי ישי: בסך הכל מועסקות בחקלאות 240,000 משפחות, בין בתעסוקה ישירה ובין בתעסוקה אכיפה.

יוסי ישי: מתוכם 10% הם עובדים זרים.

רונית תירוש: האם תתייחס בהמשך לנושא של העובדים הזרים?

יוסי ישי: כן.

יוסי ישי: כפי שאמרתי, משבר המים הוא אחת המצוקות הקשות ביותר שנחתו על החקלאות בשנים האחרונות.

יוסי ישי: כמו שאמרתי, החל משנת 1999 אנחנו נמצאים ברמת קיצוץ שהתחילה ב-35% קיצוץ והגיעה לרמה של 65%.

יוסי ישי: האמת היא שזה חייב אותנו להפסיק להשקות במים שפירים את כל הגידולים החד שנתיים ולמעשה היום עושים שימוש במים שפירים רק לגידולים הרב שנתיים, בעלי חיים, מטעים ובתי צמיחה.

יוסי ישי: כל היתר כבר למעשה לא מושקה במים שפירים, הוא מושקה במים מליחים או בקולחין או בשפד"ן.

יוסי ישי: הקיצוץ האחרון בשנת 2009 של 100 מיליון קוב, כבר מביא אותנו מתחת למנת ברזל שהממשלה קבעה.

יוסי ישי: לצערנו הרב ניאלץ השנה, כנראה, לצמצם ולעקור קצת מטעים ואולי להשבית קצת בתי צמיחה כדי לעמוד בקיצוץ בכל מקרה, החקלאות תעמוד בקיצוץ.

יוסי ישי: הממשלה אישרה תקציב תמיכה לחקלאים בהיקף של 258 מיליון שקל.

יוסי ישי: אגב, למרות כל הקיצוץ בעשור האחרון, החקלאות מעולם לא חרגה ולו בקוב אחד.

יוסי ישי: כל השנים היא עמדה בכל הקיצוצים.

יוסי ישי: אני מאוד מאוד מקווה שאנחנו נעמוד גם בקיצוץ שנכפה עלינו בשנת 2009.

שי חרמש: 258 מיליון זה בתמורה לקיצוץ 100 מיליון קוב מים, אלה לא מתנות.

יוסי ישי: לא אמרתי את המילה "מתנה".

יוסי ישי: אני רוצה להיות הגון - - -

שאול מרידור: אין פה תמורה, יש פה תמיכה.

יוסי ישי: אני רוצה להיות הגון.

יוסי ישי: מול הקיצוץ של 100 מיליון קוב, אנחנו קיבלנו תמיכה לחקלאות של 258 מיליון שקל ואני מקווה שזה יסייע בידם לעבור את השנה הקשה הזאת.

יוסי ישי: כמו שאמרתי, המשרד נמצא עם הפנים להתאמת ממשקי החקלאות לדרישות הגנת הסביבה.

יוסי ישי: הפרויקט הגדול הראשון היה רפורמה בענף הרפת, שכבר הסתיים והיה בהיקף של כ-2 מיליארד 2 שקל.

יוסי ישי: הפרויקט הבא הוא בענף ההטלה, שמבחינת הפריסה הוא דיי דומה.

יוסי ישי: גם כאן יש שתי מטרות.

יוסי ישי: המטרה העיקרית היא התאמת ממשק ענף ההטלה לדרישות הגנת הסביבה, דהיינו להקטין את הזיהום.

יוסי ישי: 70% מענף ההטלה מתרכז בישובי הצפון.

יוסי ישי: הצפון, כידוע, זה אזור טוב לתיירות כפרית ולתיירות חקלאות.

יוסי ישי: כנראה שהמשך קיומו של ענף ההטלה במתכונת כפי שהיתה בשנות ה-50 וה-60, דהיינו, סוללות קטנות ולולים קטנים ללא מערכת פינוי זבל בצורה מסודרת, לא יכול לאפשר קיומה של תיירות חקלאית ותיירות כפרית.

יוסי ישי: לכן, המטרה שלנו היא להתאים את הענף הזה לדרישות איכות הסביבה.

יוסי ישי: להוציא את כל הלולים ממרכזי הישובים.

יוסי ישי: להקים אתרים מרוכזים מחוץ לישובים.

שי חרמש: גם פיטום או רק הטלה.

יוסי ישי: כרגע אנחנו מדברים על הטלה.

יוסי ישי: התכנית היא הטלה אבל בשוליים אנחנו נעשה גם פיטום.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לגבי אותם ישובים שיש בהם לחצי פיתוח גדולים, שהם צריכים לבצע הרחבות, אנחנו בתכנית עם המועצות האזוריות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מדובר בדרך-כלל בקיבוצים.

יוסי ישי: כמו שאמרתי, המטרה היא באמת גם להפוך את הגליל לאזור אקולוגי שמתאים לתיירות כפרית וחקלאית.

יוסי ישי: לכן אנחנו רוצים להעביר את הגורם המרכזי שעיכב את הפעולה הזאת, שאלה לולי ההטלה שהוקמו בשנות ה-60 וה-70.

יוסי ישי: אנחנו מתכוונים לבצע פעולה שאמנם תתרכז בגליל אבל היא תהיה בכל הלולים בכל אזורי הארץ.

יוסי ישי: הכוונה היא, להוציא את כל הלולים ממרכזי הישובים, להקים חוות מחוץ לישובים, ליצור התארגנויות ושותפויות, אבל לשמר את הלול הכפרי.

יוסי ישי: לכן אנחנו מדברים על לולים של לא פחות מ-1.5 מיליון ביצה.

יוסי ישי: ייעדנו לנושא הזה כ-300 מיליון שקל.

יוסי ישי: זה נושא לא פשוט שהוא מתואם גם בפריסה ציבורית.

יוסי ישי: שמאי אסיף, ראש מנהל התכנון, שותף לתהליך הזה.

יוסי ישי: יש פה המון רגישות קרקע, ירוקים, שמורות טבע ואחרים.

יוסי ישי: לכן הפעולה הזאת נעשית בשיתוף עם הציבור, גם לגבי איתור, גם לגבי המבנה.

יוסי ישי: מדובר בפעולה גדולה כאשר אנחנו, כמשרד, ניצור את התשתיות, כדי שהן יהיו שוות ואחידות.

יוסי ישי: החקלאים יקבלו תמיכה בהיקף של 300 מיליון שקל ואז נבצע את הפעולה.

יוסי ישי: הכוונה לסיים את הפעולה הזאת בטווח של 10 שנים.

יוסי ישי: המחיר שהחקלאים ישלמו לרפורמה הזאת, זה פעם אחת ההשקעה והמימון העצמי הדרוש לכל הפעולה הזאת, אבל גם תהיה פה שחיקה ברורה של התמורות בחוק הגליל, על פי מתווה שנקבע בהחלטה ואתם רואים את זה כאן.

יוסי ישי: לגבי עובדים זרים.

יוסי ישי: מצד אחד החקלאות בישראל לא יכולה להתקיים ללא עובדים זרים.

יוסי ישי: כפי שהצגתי קודם, מתוך 240,000 משפחות שמתפרנסות מחקלאות, בין בתעסוקה ישירה ובין בתעסוקה עקיפה, בין בתעשיית התשומות ובין בשיווק, 10% מהם עובדים זרים, שעושים את העבודות "הרטובות", בעיקר עבודות הקטיף ועבודות עונתיות שהשכיר הישראלי לא מוכן לבצע אותן.

יוסי ישי: בכל מקרה, היינו בבעיה בתחום הזה.

יוסי ישי: מצד אחד, החקלאים היו באי-ודאות.

יוסי ישי: הם אף פעם לא ידעו, מעבר לטווח תכנוני של שנה, כמה עובדים זרים יעמדו לרשותם, אם, כמה ומתי.

יוסי ישי: מידי שנה היה צורך בהחלט ממשלה כדי לקבוע את מכסת העובדים הזרים.

יוסי ישי: בדרך כלל זה לא עבר בקלות, זה השתהה והכניס את החקלאים למצב של חוסר ודאות.

יוסי ישי: במסגרת דיוני התקציב אנחנו ניהלנו משא ומתן מאוד אינטנסיבי עם אגף התקציבים וגיבשנו הסכם משותף בין משרד החקלאות, משרד האוצר והתאחדות חקלאיי ישראל, בדומה להסכם המים.

יוסי ישי: זה הסכם ארוך טווח שבו אנחנו קובעים מתווה ברור של ירידה בכמות העובדים הזרים בענפי החקלאות, כמו שאתם רואים את זה כאן.

יוסי ישי: אנחנו נרד מ-28,500 עובדים, שזאת המכסה שהיתה בשנת 2008, ל-18,900 עובדים ב-2015.

יוסי ישי: זה מתווה מאוד חד אבל אנחנו נותנים לחקלאים כלים כדי להתמודד ולעמוד במשימה.

יוסי ישי: הכלים הם: עידוד הכנסת מיכון חוסך כוח אדם כנגד הקטנת כמות העובדים הזרים.

יוסי ישי: לצורך העניין, תוקצבנו ב-300 מיליון שקל.

יוסי ישי: 250 מיליון שקל מתוכם ישמשו כמענקים לצורך הכנסת מיכון חוסך כוח-אדם, 40% מענק.

יוסי ישי: הטכניקה תהיה מאוד ברורה, דהיינו, נכנס מכונה ויוצאים עובדים זרים ברמת הפרט.

יוסי ישי: זאת אומרת, אם יש מכונה זמינה לקטיף חסה, אנחנו נממן אותה ב-40% מענק ומייד מולה אנחנו נמשוך את העובדים הזרים.

יוסי ישי: זה יהיה פרטנית לאותו מכונה ולאותה מכונה.

יוסי ישי: כאשר החקלאי יקבל את כתב האישור של מנהלת ההשקעות שמאשרים לו השקעה ומענק למכונה מסוימת, בגוף האישור כתוב לו כבר כמה עובדים לוקחים לו ומקטינים לו בהתאם.

יוסי ישי: אנחנו גם נתאים את עצמנו.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: המהלך יהיה מהלך משולב בשניים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: גם מהלך של הזדכות לעבוד תמורת הכנסת מיכון חקלאי וגם "פלט" אחרת לא נעמוד בתכנית ולא ניצור את התמריץ הדרוש.

שי חרמש: בדקתם מתאם בין ה-50 מיליון שקל כל שנה לבין 1,000 עובדים שאתה מוריד כל שנה?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כן.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: יש לנו מתאם.

שי חרמש: יש מצב שזה לא חוסך 1,000 עובדים, אתה תוריד את זה "פלט" ואז יישארו חקלאים שאין להם מיכון ואין להם עובדים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לא.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: יש תחשיב למקום עבודה, הוא עומד בין 90,000 ל-100,00 במונחי השקעה למקום עבודה בחקלאות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: על פי הדבר הזה אנחנו עובדים.

רונית תירוש: להבנתי, כל העניין של הפחתה בעובדים זרים מתקיים כדי לעודד עובדים ישראלים.

רונית תירוש: אם אתם מחליפים אותם במיכון ולא בעובדים, אז למה חיכיתם עד היום?

רונית תירוש: אם היתה חלופה במיכון, למה משרדי הממשלה או האוצר - - -

חיים אורון: על זה בוכה המשורר.

שי חרמש: רונית, אנחנו לא בעד הממשלה הזאת, את יודעת.

שי חרמש: תגידי תודה.

יוסי ישי: הממשלה הביאה את ההסכם.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני לא מסכים להערות האלה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: השאלה שלך מצוינת והיא במקום.

פניה קירשנבאום: הממשלה משתנה אבל שר החקלאות נשאר אותו שר חקלאות.

פניה קירשנבאום: מה זה משנה עכשיו?

רונית תירוש: למה שלא תבואו לאוצר עם תכנית מאתגרת ותגידו שאתם רוצים להוריד ל-8,000 ולא ל-18,000.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: התכנית של הממשלה היתה לרדת ל-3,000.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לנו זה לא נראה סביר להגיע למספר הזה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: התכנית כוללת גם כניסה של עובדים ישראלים ואנחנו עם רגליים על הקרקע ואנחנו לא חושבים שניתן יהיה להכניס בהיקפים גדולים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: התכנית היא תכנית משולבת והיא לוקחת בחשבון שהחקלאות לא נשארת במקום והיא צומחת.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אם ראיתם קודם את הנתונים של היצוא החקלאי, אתם מבינים שאין עוד ענף במשק הישראלי שההתפתחות שלו והצמיחה שלו, במונחי יצוא, היתה כזאת גדולה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: החקלאות הישראלית בשלה לפריצה עוד יותר גדולה מבחינת היצוא אבל היא תלויה במים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לכן, צריך לקחת בחשבון לא רק את העובדה שנכניס מיכון אלא גם את העובדה שהחקלאות תצמח.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לכן צריך לסיים את זה ולשים את הקו באיזה מקום באמצע.

משה גפני: השאלה שלך היא שאלה נכונה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: שאלה מצוינת.

משה גפני: אפשר היה לעשות את זה כמה שנים קודם, אבל לא שמו לב לעניין הזה כי המצב הכלכלי היה בסדר.

משה גפני: אדוני השר, בסוף הצגת הדברים אנחנו צריכים לדעת מה העמדה שלך על תקציב משרד החקלאות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני לא אהיה בלוח של ג'ומס.

חיים אורון: הוא בלוח בענק.

חיים אורון: הוא 1.8 מיליארד, אם לא הבנת עד עכשיו.

חיים אורון: על 18 הוא מוותר לך כי את זה הוא סידר במקום אחר.

חיים אורון: את ה-1.8 הוא משאיר לך.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: ג'ומס, או שאתה לא יודע לעשות חשבון או שאתה לא יודע הכל.

חיים אורון: יוסי אומר כל הזמן שאת ה-1.8 מיליארד הוא לא 1.8 מיליארד.

חיים אורון: השאלה היא, האם זה יהיה בשביל לקנות או למכור?

חיים אורון: כשנבטל את זה הם יגידו שזה 1.8 מיליארד.

חיים אורון: כשנגבה את זה, זה יהיה 600,000.

חיים אורון: כרגע הם ירצו 1.8 מיליארד.

יוסי ישי: הנושא הבא הוא הסכם המים והוא קשור בתקציב.

יוסי ישי: מילה לזכרו של מזכיר התאחדות חקלאי ישראל יוסטה, ז"ל.

יוסי ישי: הוא יזם הסכם היסטוריה שאנחנו העתקנו אותו בכל מה שקשור בעובדים זרים.

יוסי ישי: זה הסכם ארוך טווח בין המדינה לבין התאחדות חקלאי ישראל, שמסדיר את כל מערכת היחסים בנושאי תעריפי המים בין המדינה לבין החקלאים.

שי חרמש: זה יחזיק כל כך הרבה זמן – שנה ליוסטה עוד לא עברה וכבר את מי הביוב מעלים.

יוסי ישי: מי הביוב לא בהסכם.

יוסי ישי: זה סוג המים היחיד שהוא לא בהסכם.

יוסי ישי: אנחנו במשא ומתן עם האוצר להכניס את זה להסכם.

שי חרמש: שיכבדו את זכרו ויחכו שנה לפחות.

יוסי ישי: עד היום האוצר עמד על כל תג בהסכם ולא חרג.

יוסי ישי: להיפך, הוא לוחץ עלינו לבצע את זה בקצב מהיר יותר ממה שאנחנו מסוגלים.

יוסי ישי: אנחנו מקווים שנוכל לעמוד במשימה.

שי חרמש: אבל איפה שהוא יכול הוא פורץ.

יוסי ישי: הוא לא פורץ בכלל, מעולם לא.

יוסי ישי: הוא לא פרץ בתג אחד.

יוסי ישי: קולחין זה לא בהסכם.

יוסי ישי: בינתיים הוא מדבר איתי והוא לא פרץ כלום.

משה גפני: אם מישהו משבח את האוצר שהם עומדים בהסכם, למה אתה צריך להפריע?

יוסי ישי: לא שיבחתי כלום.

שי חרמש: בינתיים.

יוסי ישי: לא אמרתי בינתיים, הם עומדים בהסכם.

יוסי ישי: לא אלאה אתכם בפרטים.

יוסי ישי: בגדול, ההסכם קובע שהחקלאים ישלמו את מחיר היעד לחקלאות, שהוא מחיר המים השפירים, כולל עלות ההתפלה בחלק ביחסי, העלאה הדרגתית של 7 שנים.

יוסי ישי: כדי לאפשר לחקלאים להתמודד עם הייקור שכבר קרה והייקור הצפוי בשל ייקור המים, כל תמורות הייצור מוכפלות בכמות המים הנצרכת, כפול 5 שנים, משמשים כמקור תקציבי להתייעלות החקלאות והתאמתה להתייקרות.

יוסי ישי: המנה הראשונה של ההתייקרות בסכום של כ- 420 מיליון שקל כבר מופעלת.

יוסי ישי: לצערי הרב, אנחנו מסכמים את העבודה במחיר היעד ואנחנו יודעים שמחיר היעד ייקר עוד את המים.

יוסי ישי: לכן, אני מניח שב-2010 צפוי תקציב לא קטן מזה, אולי אפילו גדול יותר לטובת השקעות בחקלאות וזאת כדי לסייע לחקלאות להתמודד עם הייקור הנוסף הצפוי, שבימים אלה הוא מחושב.

יוסי ישי: אנחנו נצטרך להיערך טוב כדי שאכן נעשה שימוש בכספים האלה להקפיץ את החקלאות עוד דרגה אחת קדימה.

יוסי ישי: לגבי המשבר הכלכלי פיננסי והחקלאות.

יוסי ישי: המשבר בהחלט היכה בחקלאות בתחום אחד מאוד ברור וזה החקלאות ליצוא.

יוסי ישי: כמו שהסברתי בהתחלה, החקלאות זיהתה חלון הזדמנויות בין 2003 ל-2008.

יוסי ישי: הכפלנו את היצוא, החקלאים השקיעו כמו משוגעים, במיוחד בפריפריה בערבה ובנגב, בהקמת חממות, בנטיעת מטעים.

יוסי ישי: הם גילו חלון הזדמנויות.

יוסי ישי: הכפלנו את היצוא ואז בא המשבר.

יוסי ישי: מצד אחד, יש פה שחיקה של שערי המטבעות, הרובל, הסטרלינג, האירו, הדולר.

יוסי ישי: מצד שני, יש ירידה בביקושים, כך שסך כול התמורות שהחקלאים מקבלים בגין התוצאות החקלאית ירדו בצורה דרסטית.

יוסי ישי: זה מתחבר עם מחנק פיננסי שבו כל המערכת הבנקאית מתכווצת וכך גם כל מערכת האשראי של ספקים ומשווקים.

יוסי ישי: אני מוסיף לזה את משבר המים ואת המצוקה של "עופרת יצוקה" בישובי עוטף עזה.

יוסי ישי: למעשה זה מכה לא קטנה שנופלת על החקלאים, ובמיוחד על החקלאים ליצוא.

חיים אורון: מה המשקל של ירידה בביקושים והמטבעות?

יוסי ישי: אני מעריך שחיבור של כל הדברים האלה - - -

חיים אורון: אני מדבר על הביקושים.

חיים אורון: אני חושש מירידה משמעותית בביקושים בשווקים שפרצנו אליהם, בעיקר במזרח אירופה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני אגיד משהו לגבי החלק הראשון של 2009.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בחלק הראשון של 2009 לא מסתמנת ירידה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני מדבר עכשיו לא במונחים של כסף אלא במונחים של כמויות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: המצב הוא בסדר ויש גם חזרה של הגוש המזרחי, שאתה מדבר עליו.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה לא אומר שזה לא יכול לרדת עוד פעם.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: השאלה היא, האם אירופה תחצה את המשבר.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: יש כאלה שאומרים שהיא עומדת להיכנס למשבר עמוק גם בתקופה הקרובה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לגבי החודשים עד עכשיו, אנחנו נמצאים בחודש יוני לפני סוף העונה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני לא צופה שהשנה תהיה ירידה בכמויות.

משה גפני: זאת אומרת, שבעקבות המשבר הכלכלי לא רואים שתהיה ירידה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: ב-2009 לא צפויה ירידה, לפחות לא דרמטית.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: היא לא תהיה גדולה יותר מזו של 2008.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: יכול להיות שאנחנו מתאזנים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: חברת היצוא העיקרית נמצאת כרגע במצב בסדר.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני לא אגיד שמות כי יש תחרות בתחום הזה, אבל חברת היצוא החקלאית מספר אחת מדווחת על נתונים טובים במחצית הראשונה של 2009, כולל החזרת הפסדים משנת 2008.

שי חרמש: כולל הפלפלים?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כולל החזרת הפסד מ-2008.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: היא כבר החזירה את הפסד ואם הכל יימשך בסדר היא אמורה לסיים את השנה ברווח.

חיים אורון: בהתאמה, התמורות לחקלאים, או שיש פה פער?

יוסי ישי: יש פה delay.

יוסי ישי: עיקר הבעיה זה המחנק הפיננסי.

יוסי ישי: כמו שאמרתי, אנחנו מדברים על חקלאות ליצוא.

יוסי ישי: יהיו נפילות.

יוסי ישי: נפלו לא מעט חקלאים, כולם בתחום היצוא.

יוסי ישי: היו נפילות אבל הן עדיין באחוזים נמוכים.

יוסי ישי: החשש שלי הוא מהמחנק הפיננסי לקראת חידוש העונה הקרובה.

משה גפני: מה זה המחנק הפיננסי?

יוסי ישי: בגלל הלחץ של המערכת הבנקאית, לא רק על החקלאים אלא גם על המשווקים, על הספקים.

משה גפני: מחר צריך להיות דיון על הנושא של הערבויות ופנו אלי חקלאים ואמרו שהם לא נכללים בערבויות.

יוסי ישי: אני ארחיב ואסביר הכול.

יוסי ישי: בתשובה מהירה, הם כן נכללים אבל אני אגיד איפה הבעיה.

משה גפני: הם בכו בטלפון.

יוסי ישי: הם לא יודעים.

יוסי ישי: היום יצא מכתב משוקי אורן, שאמר שכל בעיה שאנחנו מציגים הוא פותר והוא עמד במילה שלו.

יוסי ישי: הצגנו כאן בעיה שמאחר והחקלאים לא מייצאים בעצמם אלא באמצעות חברות השיווק, הם לא יכולים ליהנות מקרן היצוא בערבות מדינה.

יוסי ישי: הוא פתר את הבעיה הזאת.

יוסי ישי: קיבלנו מכתב בחתימתו שמאפשר לחקלאים, גם אם לא מייצאים בעצמם, ליהנות מקרן היצוא.

יוסי ישי: זה מכתב מלפני שבוע ולכן הם עדיין לא יודעים את זה.

יוסי ישי: כמו שאמרתי, מחנק האשראי לוחץ כרגע על אוכלוסיה מאוד ברורה וזאת חקלאות היצוא.

יוסי ישי: מעבר לכל מה שאמרתי לגבי המחנק הכלכלי, והשר הרחיב קצת, המחנק הפיננסי באמת מפחיד ומדאיג מפני שהחקלאים צריכים להכין את העונה הקרובה.

יוסי ישי: בחקלאות זה לא כמו בתעשייה.

יוסי ישי: עיקר התשומה וההוצאה השנתית לכל העונה מתבצעת בתחילת העונה.

יוסי ישי: אם אין מספיק נפח אשראי כדי להרים את העונה הבאה, פשוט קשה להרים את העונה הבאה.

יוסי ישי: הערבה וחבל אשכול, למשל, כולם חיים מהיצוא והם צריכים נפחי אשראי גבוהים.

יוסי ישי: משק של 2 מיליון שקל צריך לפחות 1 מיליון שקל אשראי כדי לחדש את העונה הקרובה.

יוסי ישי: אם אין לו את זה, הוא פשוט לא יכול להרים את העונה.

יוסי ישי: איך הם עבדו עד היום?

יוסי ישי: נזכור עוד דבר אחד, החקלאים הם לא בעלי הקרקע.

יוסי ישי: מישהו הגדיר אותם פעם כמסיגי גבול ברשות.

יוסי ישי: בניגוד לחקלאי האירופאי, שיכול לשעבד את הקרקע שלו ולקבל משכנתה ל-25 שנה גם להשקעות וגם להון חוזר, הדבר הזה לא קיים כאן.

יוסי ישי: אין לו שום ביטחונות.

יוסי ישי: הביטחונות היחידים שלו אלה ביטחונות נזילים או פיננסיים שמושקעים ושגם הם נשחקו לאור המפולת הפיננסית.

יוסי ישי: לכן, החקלאים במצוקה כי לא רק הם נמצאים במחנק אשראי.

יוסי ישי: גם ספקי האשראי במצוקה.

יוסי ישי: מי הם ספקי האשראי?

יוסי ישי: המשווקים, חברות השיווק אגרקסקו ואחרים וספקי התשומות.

יוסי ישי: לאור מחנק האשראי שהבנקים יוצרים ובצדק, כדי לשמר את החוסן שלהם, הם סגרו והקטינו את מסגרות האשראי, גם לספקים וגם למשווקים.

יוסי ישי: ברגע שהם סגרו להם, הם למעשה סגרו לחקלאים בכמה רמות: סגרו להם את המסגרת האישית, גם את המסגרת שהם קיבלו מאשראי הספקים והמשווקים ונמצאים במחנק אשראי.

שי חרמש: הם קודם כל סגרו את האשראים ליצרני התשומות, למפעלי הפלסטיק, כל השרשרת סגורה.

יוסי ישי: אתה רוצה שאני אדבר שעה?

משה גפני: מה הפיתרון?

יוסי ישי: הפיתרון הוא קרנות בערבות מדינה.

יוסי ישי: הבעיה היא שתמיד הגוף המבצע הוא בנק ותמיד יש לו זכות וטו.

יוסי ישי: גם אם לכאורה יש פה ערבות מדינה של 70%, הבנק לא רוצה להיחשף.

יוסי ישי: אם עומד לפניו לקוח, שנמצא בערבה או באשכול, ויהיה לו קשה בעתיד לממש נכסים, הוא פשוט לא ייתן לו.

יוסי ישי: אחד הכלים שאנחנו מנסים כרגע לקדם, והאוצר הבין את הבעיה בגלל הייחודיות של החקלאות, זה לנסות לבנות קרן ייחודית לחקלאות שתיתן פה פיתרון של ברירת מחדל טובה יותר.

חיים אורון: על איזה נפחים אתה מדבר?

חיים אורון: אתה מדבר על 100 מיליון?

חיים אורון: אתה מדבר על מיליארד?

יוסי ישי: בוא נעשה מספרים מאוד גסים.

יוסי ישי: הפידיון החקלאי הוא 25 מיליארד.

יוסי ישי: 40% מזה יצוא, 25% מזה הון חוזר.

יוסי ישי: אלה המספרים, תעשה את החשבון ותקבל.

משה גפני: איך פותרים את בעיית הערבות.

שאול מרידור: יש צוות שהוקם, שעובד בתיאום מלא עם משרד החקלאות, עם החשב הכללי ואיתנו.

שאול מרידור: אנחנו מכירים את הבעיה.

שאול מרידור: יוסי סקר לא רע את הבעיות שאנחנו עומדים בפניהן, הן בצד של הבעיה של האשראי לחקלאים והן - - -

משה גפני: מתי הבעיה נפתרת?

שאול מרידור: אנחנו מקווים שבשבועות הקרובים.

שאול מרידור: אנחנו יושבים יחד איתם באינטנסיביות רבה כדי לפתור את הבעיה.

שאול מרידור: יש כל מיני פיתרונות אבל בכל אחד יש בעיות.

שאול מרידור: אנחנו מנסים למצוא את הפיתרון הטוב ביותר כדי להביא למשהו שיעזור.

משה גפני: כמה זמן?

יוסי ישי: חודש מקסימום.

יוסי ישי: אם לא יתחילו לעבוד, לא יהיה יצוא.

משה גפני: אדוני השר, בבקשה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מי שצריך לתת את התשובה זה לא שאול מרידור אלא החשב הכללי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: באופן עקרוני, נכון לעכשיו, לפרוץ את החסמים זה בערך כמו לחדור לכור האטומי בדימונה או באיראן.

חיים אורון: אין כור בדימונה, רק באיראן יש.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מדברים על העניין הזה כבר חודשים ארוכים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: היצירתיות לא מספיק גדולה כדי שהיא תהיה מספיק משוחררת ותאפשר למי שזקוק לאשראי הזה לקבל אותו.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בישיבת הממשלה האחרונה גם כן נתתי את אותה דוגמה של הכור.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה מסובך, אני לא חושב שכרגע מישהו יכול להגיד כרגע לוח זמנים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה אומר שיהיו הרבה מאוד עסקים שיתמוטטו, כולל בחקלאות, שלא יוכלו לפתוח את העונה הבאה, אם לא תסייעו לנו לפרוץ את החסמים האלה ולהגיע לתכנית.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הממשלה דיברה על סדר גודל של 25 מיליארד שקל.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה פחות או יותר ההיקף, אני לא רואה שמישהו משתמש בו.

חיים אורון: לא משתמשים כי בנתונים הקיימים סביר לגמרי שאף אחד לא יוכל להתקרב לכסף הזה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה בדיוק מה שאמרתי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: נכון לרגע זה, הזעקות שמגיעות אליכם הן זעקות שמגיעות גם אלינו.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: עדיין אין אפשרות לנצל את היקף האשראי שהמדינה החליטה לערוב לו בתכנית הכלכלית הנוכחית ולפניה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: העניין השני הוא עניין המע"מ.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני חושב שהנושא של המע"מ הוא קודם כל סוגיה חברתית.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: יחד עם זאת, יש לה השפעות גדולות גם על החקלאות ועל המבנה של החקלאות הישראלית.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני, באופן אישי, מתנגד להטלתו.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לא היתה לי אפשרות להיות בישיבה הקודמת ואני אומר את הדברים באופן צלול.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני חושב שזה יהיה מאוד לא נכון.

שי חרמש: עד קריאה שלישית?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: שי, אתה לא צריך לאתגר אותי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כבר עמדתי במבחנים בעניין הזה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: המע"מ הוא עניין חברתי, יש לו השפעות גדולות על החקלאות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: על פי הנתונים של האוצר ושהוצגו בממשלה, החקלאים יצטרכו לספוג בין 20%-30% מהמס שיוטל.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה אומר שאם יגבו 1.8 מיליארד החקלאות תצטרך לספוג בין 350 ל-550 מיליון שקל.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לכן אלה סדרי גודל שאף אחד לא מרוויח אותם והחקלאי גם לא יוכל לעמוד בהם.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: העניין השני, ואני מפנה אתכם לעבודה שעשה מרכז המידע של הכנסת.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בסעיף האחרון של נייר העבודה שהונח בפניכם מדובר על אימוץ תקינה חקלאית לתוצרת חקלאית טריה, מה שקוראים בעברית "חוק הסטנדרטים".

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אין שום סיכוי בעולם, שאם המע"מ הזה יוטל, שמדינת ישראל תוכל ללכת – מאחר וגם אני חבר כנסת והשתמשתי לא מעט במרכז המידע של הכנסת, אני חושב שהוא מרכז חיוני.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני רוצה לומר משהו לגבי החוק הזה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מדינת ישראל צריכה לחוקק את חוק הסטנדרטים כדי להביא את השוק המקומי למקום אחר.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הטלת מע"מ על ירקות ופירות תחזיר את השוק המקומי 20 שנה אחורה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: למה היא תחזיר?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כי נכון לרגע זה, 70% מהתוצרת החקלאית הטרייה נמכרת ברשתות השיווק.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: המספר הזה ישתנה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הוא יעבור לצידי הדרכים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: יהיה פה היפוך של המגמות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: ממצב שבו אתה יכול למכור תוצרת איכותית ברמה מאוד מאוד גבוהה, אתה תעבור למכור – אני לא רוצה להשתמש במילים הלא נכונות, אבל הרבה מאוד ירקות ופירות יימכרו לצידי הדרכים, מבית לבית, על הכבישים, בכל מיני טכניקות, מפני שאין אדם שייצר כדי להפסיד.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לכן יימצאו פה פיתרונות שהם פיתרונות לא נכונים למשק הישראלי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אם זה מכניס אותי לתוך הלוח של ג'ומס, אז אני נכנס אליו בעיניים פקוחות ובאופן מסודר.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: העניין השלישי שאני רוצה לגעת בו הוא נושא החקיקה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אנחנו אכן מתכוונים להסדיר את משק החלב בחקיקה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בשבועות הקרובים נעביר רציפות לחוק החלב, שיוציא את החוק הזה מתוך משטר החרום שהוא נמצא בו ויעביר אותו למסלול רגיל, כפי שצריך להיות במדינה מתוקנת, עם משק חלב מתוכנן.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הוא עבר בקריאה ראשונה ובתקופה הקרובה נעביר אותו רצופה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לגבי הרפורמה בלול.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הרפורמה בלול היא קודם כל רפורמה סביבתית, בדיוק כמו הרפורמה בענף החלב.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אלה שתי הרפורמות הסביבתיות הכי גדולות שקרו בשנים האחרונות במדינת ישראל והלוואי והן היו קורות גם בענפים אחרים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: תהיה להן השפעה גדולה גם על התעסוקה, גם על מבנה הישובים החקלאיים וגם על ההתנהלות החברתית שלהם.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לא מדובר בדבר טכני של הוצאת לול מליד הבית החוצה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מדובר פה במשהו הרבה יותר משמעותי, הרבה יותר עמוק, שישנה במידה מסוימת את אופי המרחב הכפרי, בעיקר בצפון הארץ וגם כן נמצא בדף שהוכן לכן על ידי מרכז המידע של הכנסת.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בנושא משק המים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מדינת ישראל הולכת לעבור שנים מאוד קשות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אנחנו מנסים להשתמש בשנים הקשות האלה כדי למנף את המשבר במים לטובת החקלאות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: למה הכוונה?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הכוונה היא שאנחנו ננסה להקדים פעולות, שהיינו צריכים לעשות בעוד כמה שנים, לשנתיים-שלוש הקרובות, כדי לא להפוך את מדינת ישראל ממדינה ירוקה למדינה צהובה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אנחנו ניאלץ להיכנס לסדרה מוקדמת של עקירת מטעים ונטיעה מחדש, כדי שכאשר תשתיות המים של מדינת ישראל יהיו מוכנות, אנחנו נהיה מוכנים גם עם הדבר הזה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: יש נתון אחד שכדאי שנדע אותו וזה הנושא של מי הקולחין.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מדינת ישראל היא המדינה מספר אחת בעולם בשימוש במי קולחין לחקלאות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אין עוד מדינה בסדר גודל שלנו ואנחנו נלך ונהפוך את זה ליותר אטרקטיבי בשלוש שנים הקרובות, כמעט עד למצות כל טיפה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אבל, צריך לזכור שנכון לעכשיו, היה אפשר להימנע בקיצוץ בחקלאות כיוון שיש בין 100 ל-120 מיליון קוב מים של מי קולחין שזורמים לים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אם היה לנו שכל קודם, היינו יכולים להימנע גם מהקיצוץ הזה.

חיים אורון: שכל היה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: שכל לבצע.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה לגבי העניין של המים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אנחנו חרדים בעניין של המים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הנקודה החמישית היא בנושא היצוא החקלאי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מדינת ישראל בשלה להגדיל עוד יותר את היצוא החקלאי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: יש לה בעיה קשה של מים ושל עבודה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אבל המים זה הדבר הראשון והעבודה זה הדבר השני.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אם אני כבר נוגע בעבודה, בהמשך לדברים של חברת הכנסת תירוש, אני רוצה לומר משהו בנושא העובדים הזרים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אכן, העובדים הזרים מעכבים כניסה של טכנולוגיות מתקדמות לחקלאות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לשמחתי התכנית הזאת בהחלט מאפשרת שדרוג של החקלאות הישראלית.

שי חרמש: ב-20 שנה האחרונות לא היו תקציבי פיתוח ומיכון חקלאי.

שי חרמש: תתחיל הפוך, זאת ביצה ותרנגולת.

שי חרמש: יוסי, בחייך, אתה במשרד החקלאות משנות השישים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לא פירגנתי לישראל ביתנו, פירגנתי לקדימה.

שי חרמש: היתה ברירה?

שי חרמש: תגיד לי.

שי חרמש: השר שמחון, כשהיית חקלאי פעיל בשנות ה-70 היו מענקי פיתוח למיכון חקלאי והמיכון רץ קדימה.

שי חרמש: בשלב מסוים סגרו את זה והברירה היחידה של החקלאים היתה להביא עובדים זרים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: עכשיו אני מדבר על המציאות הנוכחית.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני מדבר על התכנית.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: התכנית היא לא פשוטה.

רונית תירוש: הוא שר הצללים לחקלאות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לגבי התכנית.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: התכנית בהחלט תאפשר לשדרג את החקלאות הישראלית.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה לא אומר שמובטחת לה הצלחה בטוחה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני לא בטוח שאכן זה יקרה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הנושא האחרון שאני רוצה להתייחס אליו זה מצבנו מול האוצר בענייני הכסף.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: למשרד החקלאות אין בעיות של כסף עם משרד האוצר משני טעמים: זה משרד שעובד על תכניות ארוכות טווח.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כל רפורמה נמשכת מספר שנים ולכן ממילא השאלה - - -

משה גפני: אנחנו שומעים את דבריך.

משה גפני: אנחנו מתלבטים לגבי הנושא המרכזי שהוא התקציב.

משה גפני: אנחנו מבינים שהתקציב ל-2008 של משרד החקלאות היה 930 מיליון שקל, והתקציב הנוכחי, שדווקא הוכן על ידי קדימה, הוא 661 מיליון.

משה גפני: אז הכל בסדר?

יוסי ישי: תקציב התמיכות לא פה.

יוסי ישי: יש סעיף 33 וסעיף 32 אבל התוספות האחרות ששמעת עליהן, הן למעשה הפיצויים.

עמי צדיק: בהמשך הטבלה יש סעיף 32 ושם יש גידול.

פניה קירשנבאום: אבל לא באותו סדר גודל כפי שהיה.

משה גפני: אתם רגועים עם העניין הזה?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני אומר.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כדי לדייק, אין לנו בעיות מהותיות עם האוצר מכיוון שהתכניות של המשרד הן תכניות ארוכות טווח, גם בנושא המים וגם בנושא הרפורמות האחרות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: פחות או יותר הצגנו פה היקפים של פרויקטים בסדר גודל של כמעט 2 מיליארד שקל ל-5 השנים הבאות.

עמי צדיק: יש ירידה בתקציב הרגיל ועליה בתקציב התמיכות?

יוסי ישי: יש גידול בתקציב של פעולות מיוחדות.

פניה קירשנבאום: זה הסעיף היחיד שגדל.

משה גפני: אנחנו עושים פיילוט עליך.

משה גפני: תתייחס גם ל-2010 כי אנחנו הולכים לאשר תקציב דו-שנתי.

יוסי ישי: הפעולות המיוחדות לא מופיעות ברשימה שראית קודם.

יוסי ישי: אלה השקעות בתחום המים, כ-280 מיליון שקל, מיכון חוסך כוח אדם 250 מיליון שקל.

יוסי ישי: אלה פעולות רב שנתיים בסך 300 מיליון שקל ל-5 שנים.

חיים אורון: זה 30 מיליון שקל לשנה.

חיים אורון: בכל זאת, איפה אתם נמצאים בקיצוצי "פלט"?

יוסי ישי: כמו כולם.

יוסי ישי: 8.5% ב-2009 ו-15% ב-2010.

חיים אורון: אבל יש ריבית דריבית.

חיים אורון: עשיתי עם המחשב יצא לי 15 וכמה.

שאול מרידור: אבל התשובה היא שאין ריבית דה ריבית כי זה על בסיס של 2009.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: ג'ומס, אכן יש קיצוץ גדול גם ב-2009 וגם ב-2010 ואנחנו לא אוהבים אותו.

חיים אורון: כמה זה יהיה?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כמו שאמרת, 6.5 ו-2.

חיים אורון: מכמה?

שאול מרידור: מבסיס 2009.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: יוסי, תחזור לשקף של הפרויקטים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: למשל, כל מה שאתה רואה בדף הזה לא נמצא שם.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אלה תכניות שמתגלגלות, הן חתומות עם האוצר ונלך איתן קדימה, כולל הרפורמה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אלה לא דברים שנמצאים בפנים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לכן אמרתי שבאופן עקרוני, ואני אומר את זה כמי שמכהן הרבה זמן כשר.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הבעיה של משרדי הממשלה היא לא הכסף אלא הביצוע.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אם אתה מסוגל לבצע, אתה לא נתקל בבעיה של כסף.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני יודע שתשמעו כאן כל הזמן את הריטואל.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: חס-וחלילה אני לא מנסה לבוא לחבריי השרים מאחורי הגב.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כשהייתי השר לאיכות הסביבה הכפלתי פי שנתיים בלילה אחד את תקציב המשרד.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: באתי לפקידים ואמרתי להם שאני הכפלתי את התקציב, השאלה אם הם יהיו מסוגלים לבצע אותו.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מה קרה לתקציב המשרד להגנת הסביבה?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הוא חזר בדיוק 3 שנים אחורה למה שהיה קודם.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: למה?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כי הם לא ביצעו.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: היתרון של משרד החקלאות הוא שהוא מסוגל לבצע.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: ייקח לו אולי קצת יותר זמן אבל הוא יבצע אל כל הפרויקטים שמונחים כאן בפניכם.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: את השטחים הוא יבצע, את הרפורמה בלול הוא יבצע, את התשתיות בנושא המים הוא יבצע, כולל העניין של הכנסת טכנולוגיה חליפית לידיים העובדות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה לא אומר שמגיע לאוצר פרס על הקיצוץ העמוק שהוא עשה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה ויכוח שלגבי הוא במקום אחר.

עמי צדיק: איפה יתבטא הקיצוץ?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בהשקעות.

עמי צדיק: מספר העובדים יקוצץ?

יוסי ישי: לפי התקרות שייקבעו, בוודאי.

משה גפני: מה זאת אומרת, יפוטרו עובדים?

יוסי ישי: לא ייכנסו עובדים במקום העובדים שפורשים.

חיים אורון: זאת דרך להצעיר את המנגנון הממשלתי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הגענו להסכמה על רפורמה בשירות ההדרכה והמקצוע.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: השירות עמד על לפני כמה שנים על 210 עובדים ואנחנו נגיע למשהו של 150 עובדים.

שי חרמש: החלופה היא שר"פ?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כן.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בכל הדבר הזה אנחנו תוספת של הדרכה פרטית.

משה גפני: אם אני מסכם, אתה לא מרוצה מהקיצוץ הרוחבי שנעשה במשרד.

משה גפני: אתה יכול לחיות עם זה אבל את הויכוח הזה תעשה במקום אחר.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני לא יכול לחיות עם זה אבל אני בטוח שאמצא את הפיתרון.

משה גפני: אתה לא מבקש מוועדת השרים לשנות את ההחלטה הזאת.

שי חרמש: השר יודע שכולם יקבלו פה אותו הדבר.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מאחר וגם אני ישבתי תקופה מסוימת בכסא שאתה יושב בו, למדתי כבר אז את מגבלות הכוח.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני מבין אותם ויודע אותם.

משה גפני: שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר היה איש בכיר בוועדת הכספים.

משה גפני: אגב, היום מותר לגלות שהוא ייצג את יהדות התורה בוועדה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הייתי חבר הכנסת השישי של יהדות התורה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: סתם, אנחנו מתלוצצים.

משה גפני: העניינים המרכזיים שהעלית היה: המע"מ על פירות וירקות.

משה גפני: העלית את הנושא של החקלאים, את הנושא של הסיטונאים, המשווקים, אבל העיקר היה הנושא של הצרכנים, דהיינו, המע"מ על הפירות והירקות.

משה גפני: זה הנושא היחיד שבו אתה מבקש מוועדת הכספים שלא לאשר את החלטת הממשלה ונימוקיך איתך, כפי שנאמר כאן.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הוצאתי אתמול מכתב ליו"ר מפלגת העבודה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: ביקשתי ממנו שהסיעה תתכנס ותגבש החלטה שהיא נגד המע"מ על פירות וירקות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לא קיבלתי ממנו תשובה כי הוא נמצא בחו"ל.

משה גפני: חברת הכנסת תירוש, בבקשה.

משה גפני: לגבי ה-4.5 מיליון שהובטחו על ידי האוצר צבועים לוטרינרים עירוניים.

משה גפני: האם זה קיים וזה ניתן בתקציב 2009 ו-2010?

משה גפני: זה מבוטל בחוק ההסדרים.

רונית תירוש: מה זאת אומרת בוטל בחוק ההסדרים?

רונית תירוש: חוק ההסדרים עדיין לא עבר.

משה גפני: בממשלה עבר שהחוק הזה יבוטל בחוק ההסדרים.

שאול מרידור: הממשלה הציעה לבטל את החוק הזה בחוק ההסדרים ובמקומו יש הסכמה עם המשרד לגבי הקצאת תקציבים, שבאה גם מהאוצר וגם מהמשרד לעניין.

רונית תירוש: יוסי, יש לך כסף לזה?

רונית תירוש: אתה הולך לתת כסף לזה?

רונית תירוש: אני לא אסכים לזה.

שאול מרידור: יש מיליון שקל למשרד החקלאות.

משה גפני: רונית, ישבתי על הטיוטה של ההסדרים.

משה גפני: עברתי על הכול וראיתי שהחוק הזה מבוטל.

משה גפני: עכשיו מרידור מאשר את זה.

משה גפני: אני שומע שיש תקציב למשרד החקלאות, נטפל בעניין הזה.

משה גפני: הדבר השני יישמע כשאלה קנטרנית אבל אני באמת רוצה להבין עד תום.

משה גפני: לגבי העניין של המע"מ.

משה גפני: אם אנחנו רוצים גישה שוויונית למוצרי צריכה, ולו הבסיסיים ביותר כמו חלב ולחם, על כולם יש מע"מ.

משה גפני: אני מעריכה שלכולם היתה בעיה של רווח.

משה גפני: כמה ניתן לייצר מבלי להפסיד על-אף שהוטל מע"מ?

משה גפני: למה פירות וירקות שונים משאר מוצרי היסוד?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני חייב לציין שפעם שנייה את מרימה לי להנחתה, מבלי שאני אתאם איתך.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני אגיד מה ההבדל.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הצרכן הישראלי הוא צרכן מספר אחד בעולם בצריכה של ירקות ופירות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה לא קורה במקרה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה קורה כיוון שזה המוצר הבסיסי הזול ביותר שאפשר להביא לצרכן.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אם אתה נמצא באירופה, אוסטרליה או ארה"ב, אתה יכול לצרוך בשר בכמויות יותר גדולות, חלב בכמויות יותר גדולות כי זה יותר זול מאשר בארץ.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אתה לא יכול לשלם פעמיים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: החלב והבשר בארץ יקרים יותר מאשר מדינות אחרות בעולם.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: תגיע לארצות הברית, כמעט ולא תראה ירקות ופירות או לא תראה אותם במושגים שלנו.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אתה יכול לראות את הצריכה שם בנושא של חלב ובקר.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: גם באירופה המוצרים האלה זולים יותר מאשר בארץ.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אומרים שעל המוצרים האלה יש מע"מ וזה בסדר ועכשיו נטיל מע"מ גם על הפירות והירקות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כך ייווצר מצב שבו שגם הבשר, גם החלב, גם הפירות וגם הירקות יהיו יקרים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אין בזה שום היגיון.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מספרים שב-200-300 מיליון שקל להוסיף לקצבאות ולפתור את הבעיה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה עניין זמני נטו כי יקרו שני דברים: אחד, זה יעבור לשולי הדברים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: שניים, יהיה צמצום כי זה לא ישתלם.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: תשאלו את עצמכם מחיר של עגבנייה שמשתנה 3 פעמים ביום.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מישהו באמת יכול לעקוב אחרי המע"מ שלו.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הוא קנה אותו ב-2 שקל, הוסיף לו את המע"מ ומכר אותו בסוף היום ב-70 אגורות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מי משלם פה את המע"מ.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה דבר שהוא לא נורמאלי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: יש פה משהו שהוא בלתי אפשרי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: למה?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כדי לקדש איזו רפורמה שהיא שולית לחלוטין במקום אחר.

משה גפני: התשובה השנייה סיפקה אותך והתשובה הראשונה לא.

רונית תירוש: הראשונה בכלל לא, והשנייה אני עוד צריכה ללמוד את הנושא.

משה גפני: הנושא של החקלאות במקורות הוא נושא מאוד מרכזי וחשוב.

משה גפני: אבותינו עסקו בחקלאות, אברהם, יצחק ויעקב.

משה גפני: מבחינתי, החקלאות הוא נושא רציני.

משה גפני: כל האהבה שלנו לארץ ישראל מתחילה בסייגים שאנחנו מקבלים בנושא של מצוות התלויות בארץ.

משה גפני: יש מצוות שאנחנו יכולים לקיים אותן רק בארץ, לא באירופה ולא בארצות הברית.

משה גפני: זימנתי לדיון הזה ארגונים שעוסקים בחקלאות על פי התורה.

משה גפני: נמצאים פה הרב מרקוביץ, הרב רווח והרב ברט.

משה גפני: אבקש להתייחס בקצרה לנושא של חקלאות על פי התורה.

משה גפני: אנחנו נמצאים בעידן מודרני שבו החקלאות שהיתה בעבר ואנחנו צריכים לתת פיתרונות הילכתיים באמצעות הארגונים שלכם יחד עם החקלאים.

שניאור רווח: אדוני היושב ראש, כבוד המנכ"ל, חברי הכנסת.

שניאור רווח: לא הבנתי על מה בדיוק אתה רוצה שאני אדבר.

קריאה: דבר על מה כואב לך וכמה כסף יוסי ישי חייב לך.

משה גפני: לא.

משה גפני: אני רוצה לשמוע את הנושא העקרוני.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אנחנו פרגמאטיים.

שניאור רווח: כבוד השר, אני מסכים שאתם פרגמאטיים.

שניאור רווח: אתה מכיר אותי 3 שמיטות.

שניאור רווח: אף אחד לא היה חייב לרב רווח, אני חייב לחקלאים.

שניאור רווח: כל המכונים שיושבים פה הם אנשים שאין להם כלום מלבד חקלאות וחקלאים.

שניאור רווח: רק לטובת החקלאות אנחנו יושבים פה יחד.

משה גפני: בגלל שאנחנו כל-כך אוהבים את הנושא של החקלאות ואוהבים את הארץ, אנחנו מתנגדים למכור את הארץ בשמיטה.

משה גפני: בבקשה הרב רווח.

שניאור רווח: באופן עקרוני, החקלאות על פי התורה מקיפה את כל ה-6 שנים - - -

משה גפני: השר אומר "והארץ לא תימכר לצמיתות" ועכשיו אנחנו הולכים למכור את הארץ לצמיתות ברפורמה של המנהל.

משה גפני: סליחה הרב רווח שאני קוטע אותך אבל כנראה שהרפורמה של המנהל מתפצלת.

משה גפני: נכון ג'ומס?

חיים אורון: אני לא יודע כלום.

חיים אורון: שמעתי ברדיו בלילה שזה התפצל.

משה גפני: על כל פנים, על פי הסיכום עם ירום אריאב, הרפורמה במנהל כנראה מתפצלת מהחוק עצמו והיא תלך לדיון נפרד.

משה גפני: דבר שני, אני לא רוצה להביע דעה בעניין הזה, אבל ככל הנראה, הארץ לא תימכר לצמיתות, זה לא קשור לעניין הזה.

משה גפני: ככל הנראה.

משה גפני: אני לא רוצה להביע עמדה בגלל שאני לא רוצה להביע עמדה הלכתית אבל היות והיתה כאן פנייה מחבר של ועדת הכספים לגבי הנושא של "הארץ לא תימכר לצמיתות" לגבי הרפורמה במנהל.

משה גפני: ביררתי את זה מבחינה הלכתית אבל עדיין אין לי תשובה.

משה גפני: אתה מתאר לעצמך שלא הייתי רגוע בדיון על משרד החקלאות, לו הייתי חושב שזה נוגע לפגיעה בנושא ההלכתי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אפשר לקבל את הפסק הזה?

משה גפני: עוד לא, אני בודק את זה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה מעניין אותי.

שי חרמש: מדובר בקרקעות עירוניות ולא חקלאיות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כמי שהיה חבר הכנסת השישי באגודת - - -

משה גפני: כשהוא עזב אותנו עלינו ל-6 מנדטים.

משה גפני: ראינו שאי אפשר בלי שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר אז ירדנו חזרה ל-5.

משה גפני: הרב רווח, אני מתנצל.

משה גפני: אני רוצה שתסביר בקצרה ותייחס לשאלה איך מתמודדים מבחינה הלכתית עם החקלאות המודרנית בחקלאות על-פי התורה.

שניאור רווח: ברשות יושב הראש, אומר לא רק איך אלא גם את הבעיה עצמה.

שניאור רווח: מטבע הדברים, ההלכה קיימת ועומדת לעד.

שניאור רווח: הטכנולוגיה בחקלאות הולכת וזורמת לכיוונים מאוד טכנולוגיים ומאוד הייטקיים, ששמים לפתחנו הרבה מאוד דברים שאנחנו יכולים לנצל אותם לטובת החקלאים בהתאם למגבלות ההלכה.

שניאור רווח: אתן דוגמאות מאוד מעשיות.

שניאור רווח: אני מדבר כרגע על המטעים.

שניאור רווח: כל חקלאי יודע להתמודד עם דיני העורלה, כלומר, צריך להמתין 3 שנים עד השנה הרביעית שאז מותר לשווק את התוצרת ללא חשש עורלה.

שניאור רווח: אתם צריכים להבין שבספרות ההלכה הזכירו ששנות העורלה לא רלוונטיות כי הפירות קטנים.

שניאור רווח: היום, בשנה השלישית הענבה היא ענבה מוחלטת, מלאה.

שניאור רווח: כשחקלאי אמור לשמור עורלה הוא מסוגל ועושה להוריד מיליונים.

שניאור רווח: ישבתי עם חקלאי בהרי ירושלים שהוריד קברנה סוביניון.

שניאור רווח: עשיתי איתו חשבון ומה שהוא הוריד אותו יום לרצפה היה בסדר גודל של מיליוני שקלים.

שניאור רווח: הוא אמר לי שהוא שומר את הדינים כדת וכדין ועושה את זה בשמחה.

שניאור רווח: בשלושת המכונים הבאנו לכך שלכאורה אפשר לעשות היום דבר מדהים, וזה כבר נעשה בפועל, שבשנה השלישית החקלאי יוכל לשווק את זה עם מגבלות ההלכה.

שניאור רווח: איך אנחנו מגיעים לכך שבשנה השלישית מניבים כבר?

שניאור רווח: כי היום זה זרעים אלא פשוט שתיל מהמשתלה שבעצם כבר ישב שם תקופה.

שניאור רווח: אם הוא ישב שם כבר תקופה אז למה שלא ננצל אותו?

שניאור רווח: אלא מה?

שניאור רווח: יש מגבלות, שהוא צריך להיות בקשר עין עם האדמה.

שניאור רווח: צריך קונסטרוקציה, צריך משלוחים בצורה מסוימת, משאיות בצורה מסוימת.

שניאור רווח: בנינו, ונכון להיום אפשר לקחת את ענף הענבים שרובו המוחלט יושב היום על שתילים דו-שנתיים בפיקוח, קרי, בעצם השנה הרביעית של השתיל, שהיא השלישית אצל החקלאי, משווקת עם כשרות.

שניאור רווח: יש פה חיסכון של מיליארד שקלים וזה רק בענבים שהזכרתי ותמשיכו הלאה והלאה.

שבתאי מרקוביץ: כל ענף ההדרים ו-90% מהאבוקדו.

שניאור רווח: הוסיף שבתאי מהמכון של רב אפרתי גם את ההדרים והאבוקדו ואני מוסיף את הענבים ותבינו איזו עבודה אנחנו עושים.

שניאור רווח: כשאני אומר עושים למה אני מתכוון?

שניאור רווח: מכונים פרטיים, שהם עמותות, יושבים ועושים מחקר שלם בשביל לסייע לחקלאים.

שניאור רווח: כל מחקר כזה לוקח זמן ארוך.

שניאור רווח: אני אתן לכם דוגמה.

שניאור רווח: קיבלתי טלפון מפרופסור בלומנפלד ממכון וולקני בתשס"ג.

שניאור רווח: הוא אמר שיש לו את הפסיפלורה ולא נותנים לו לשווק אותו בארץ כי הוא עורלה, הוא לא מניב בשנה ראשונה ובשנה שניה ומה עושים.

שניאור רווח: ואז לוקחים את הפרי ועושים מחקר.

שניאור רווח: לאחד מגדולי הרבנים, שהבינו מאוד בזרעים, קראו הרב חזון איש זצ"ל.

שניאור רווח: הוא כותב שלא יתכן שהתורה תאסור פרי שיהיה אסור לעולם כי הרי בשביל מה היא הביאה אותו לעולם.

שניאור רווח: לקחנו את הסיפור הזה למחקר מאוד ארוך והתברר שלפי חלק גדול מהפוסקים הוא בכלל ירק.

שניאור רווח: הוצאתי את חוות הדעת הזאת והיום ענף הפסיפלורה פורח יפה מאוד בארץ.

קריאה: זה נקרא ירק?

שניאור רווח: לפי דבריי, אבל יש חולקים, יש פוסקים ספרדים ויש פוסקים אשכנזים.

שבתאי מרקוביץ: האשכנזים מחמירים יותר.

שבתאי מרקוביץ: הרב אלישיב פוסק להחמיר על זה כעורלה כי זה ספק פרי.

שניאור רווח: והרב עובדיה פוסק להקל, אותו דין של הפפאיה.

שניאור רווח: אבל לקחת את הסיפור ולהשוות אותו לפפאיה זה הרבה מאוד הגדרות בוטאניות, שהיינו צריכים לשבת ולחקור אותן.

שניאור רווח: שוב מחקר ארוך, שוב שנה וחצי של מחקר ושוב אנשים שעושים את זה בעלויות עצמם.

שניאור רווח: לקחתי פה שתי דוגמאות על קצה המזלג.

משה גפני: מה המנכ"ל חייב לכם?

שניאור רווח: ישבנו בישיבה, כמדומני שגם חבר הכנסת אורון היה נוכח ועוד חברי כנסת.

שניאור רווח: חבר הכנסת מאוד עזרת לנו.

חיים אורון: ביקשתם שאני אמשיך להיות שר חקלאות לפני שהתפטרתי, רק שאטפל בשמיטה.

חיים אורון: זה היה בשמיטה של שנת 2000.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני סיימתי את שנת השמיטה הזאת.

חיים אורון: אני הייתי רוב השנה.

חיים אורון: הם הלכו לברק שאני אמשיך.

חיים אורון: מאוגוסט עד יוני התחלפו שם שרים, תשאל את יוסי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: שנת השמיטה מתחילה בספטמבר.

חיים אורון: בספטמבר אני הייתי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אכן, אבל אני נכנסתי בינואר.

שניאור רווח: המטרה העיקרית שלנו בכל המושג שנקרא אוצר בית דין, בעיקר במטעים, זה לעשות ההיפך מירקות.

שניאור רווח: עד שלב מסוים אפשר לנצל ירקות בשנת השמיטה ומשלב מסוים, אין ברירה, צריך לעשות הרבה הרבה יצוא, שזה מחירים גבוהים, נזק לחקלאות.

שניאור רווח: מכיוון שבפירות יש אפשרות הלכתית שנקראת "אוצר בית דין", התמקדנו בנושא הזה בארץ ואז סגרנו בעצם את האפשרות של צורך ביבוא של פירות לארץ.

שניאור רווח: זה היה דבר מוצלח מאוד.

שניאור רווח: אצלי זאת שמיטה שלישית וזה מבוצע יפה.

שניאור רווח: אבל, כדי שחקלאי יכנס למסגרת שנקראת "אוצר בית דין", האפשרות היחידה היא לעשות איתו הסכם ברור, שיידע שהפרי הזה הולך לאיזה מקום והוא יהיה רגוע לפחות ברמה שהוא מקבל את ההוצאות שלו.

שניאור רווח: היינו בוועדת המשנה לענייני שמיטה.

שניאור רווח: אמרתי שאני לא רוצה כסף.

שניאור רווח: אוצר בית דין לא צריך כסף.

שניאור רווח: אוצר בית דין רוצה רשת ביטחון.

שניאור רווח: 1.6 טון ענבים ב"סופיריור" מכסה את כל ההוצאות.

שניאור רווח: אז אם יהיו לנו ענבים ג11.6, כמו שבית הדין התחייב, לא יהיה צורך באגורה.

שניאור רווח: לצערי הרב, אזור גזר הביא ממוצע של 700 טון לדונם.

שניאור רווח: זה יצר לנו בעיה מסוימת.

שניאור רווח: כלומר, אנחנו רק מבקשים שתהיה רשת ביטחון באם תהיה בעיה.

שניאור רווח: שאלו אותי אז בכמה אני מעריך את החוסר שיהיה ואמרתי שזה בין 20% ל-25%, כמו בניסיון של שתי השמיטות הקודמות.

שניאור רווח: אכן, בפועל ההפסד שלנו השנה הוא 3.8 מיליון, קרי 19% מהסיפור.

שניאור רווח: אילו היתה מתקבלת רשת ביטחון, כמו שהיתה החלטה בוועדת הכספים, כמו שהיתה החלטת ממשלה, אכן ה-3.8 מיליון היה מגיע - - -

משה גפני: זה מקובל על שלושתכם?

שניאור רווח: ה-3.8 אצלי לבד ועוד אצל אחרים, היה משולם הכל, ואז ביקשנו בערך 10 מיליון לאוצר בית דין.

שניאור רווח: זה היה אמור לסדר את החקלאים בצורה מסודרת.

שניאור רווח: משום מה, ואינני יודע עד היום את הסוד האמיתי, זה הוחלף מהמושג "רשת ביטחון" למושג שנקרא "תמיכה".

שניאור רווח: כלומר, זה לא רשת ביטחון, לומר לחקלאי כמה חסר לו לפי התחשיב ושייקח יותר, אלא תמיכה כללית שווה לכולם, לפי אחוזים.

שניאור רווח: אני רוצה שחברי הכנסת יבינו.

שניאור רווח: מבחינתי, כאוצר בית דין, לפחות בכל מה שקשור במטעים, אומר לכם שמדובר על הפסד.

שניאור רווח: אני נשאר עם 2.1 מיליון, שאני לא יודע איך להסתכל על החקלאים מחר בבוקר.

שניאור רווח: מבחינתי, חס ושלום, אם אני גומר עוד שמיטה כזאת –לא תהיה עוד שמיטה כזאת.

משה גפני: הרב רווח, הרב שבתאי מרקוביץ ואליעזר ברט, אני מודה לכם.

משה גפני: חברת הכנסת פניה קירשנבאום, בבקשה.

משה גפני: בהמשך אבקש מהמנכ"ל תשובות גם לשאלות אלה.

פניה קירשנבאום: כבוד היושב ראש, כבוד השר, חברי הכנסת ואורחים.

פניה קירשנבאום: אני רוצה לשאול כמה שאלות שנוגעות לגוף התקציב.

פניה קירשנבאום: יכול להיות שאמשוך קצת אש אבל אני רוצה להבין את הנושא.

פניה קירשנבאום: אני רואה שכל התקציב מקוצץ, או רוב הסעיפים של התקציב מקוצצים.

פניה קירשנבאום: אני מבינה שזאת בעיה של כולם, פרט לסעיפים של התמיכות.

אמנון כהן: השר אומר שהוא לא צריך יותר.

פניה קירשנבאום: אני לא נכנסת אפילו לקריטריונים של התמיכות ולמי ולמה הם ניתנים.

פניה קירשנבאום: אבל, כשאני מסתכלת על הטבלה שהמשרד הציג, שבו הוא אומר שהפיריון עולה, אני מעלה את השאלה: המים מצומצמים, התמיכות עולות והפיריון עולה.

פניה קירשנבאום: השאלה, האם הפיריון עולה בזכות התמיכות שהחקלאי מקבל ולא בגל התוצרת?

פניה קירשנבאום: שאלה נוספת.

פניה קירשנבאום: שמעתי בתקשורת שלראשונה היה גם יבוא של תוצרת חקלאית.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: היבוא הוא בגלל שנת השמיטה.

פניה קירשנבאום: בסדר, לא ידעתי.

פניה קירשנבאום: כשאני קושרת את כל הדברים האלה: צמצום, הגדלת תמיכות, התחלה של יבוא ופיריון גדל, אז אולי הפיריון עולה רק בזכות התמיכות או שבאמת יש הגדלה של התוצרת?

פניה קירשנבאום: בנוסף, התפרסם בתקשורת שהפרה הישראלית היא המניבה ביותר.

פניה קירשנבאום: אני שואלת אותך, האם ההגדלה של תוצרת החלב לא באה על חשבון בריאות הציבור, בשל הורמונים ואנטיביוטיקה שנותנים?

פניה קירשנבאום: אני שואלת מתוך חוסר ידיעה.

שי חרמש: למה את לא שואלת על בריאות הפרה?

פניה קירשנבאום: גם זה, אבל אני משליכה מכך גם על גידולים חקלאיים.

פניה קירשנבאום: אני מצטערת שאני צריכה לצאת לוועדה אחרת.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מחר בפגישה אני אענה על הכל.

פניה קירשנבאום: שאלה נוספת.

פניה קירשנבאום: רוב הישובים החקלאיים הם ישובים ותיקים.

פניה קירשנבאום: אני יודעת שיש תכנית של שיקום תשתיות.

פניה קירשנבאום: אני מעריכה שבשיקום של התשתיות האלה מטפלת בעיקר חטיבת ההתיישבות.

פניה קירשנבאום: אני מסתכלת על הנתונים, ואתה יודע כמה החטיבה להתיישבות חשובה לליבי - - -

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הכסף הזה לא נמצא פה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: גם את הלולים החטיבה עושה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: במצגת זה היה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: גם את הפרויקט של הלולים החטיבה עושה.

פניה קירשנבאום: אני רואה את הצמצום בתקצוב של החטיבה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: תרומתך להגדלת התקציב גדולה ולא רק השנה.

פניה קירשנבאום: אני מקווה שהתרומה שלי לא נכללת בסכום הזה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לא, היא לא פה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בסופו של דבר, החטיבה להתיישבות עושה בשנה פרויקטים בסדר גודל של בערך 200 מיליון שקל.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: את רואה כאן את בסיס התקציב אבל החטיבה עושה גם את שיקום התשתיות, גם את הפרויקט של הוצאת הלולים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: היא עושה את ההתיישבות במזרח לכיש ופרויקטים אחרים שמוטלים עליה על ידי משרדי ממשלה נוספים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מה שאת רוצה פה בנוי מהתקציב הבסיסי של המנהלה שלה, שהוא 24 מיליון שקל ובסיס התקציב שמחולק לאזורים: רמת הגולן, בקעת הירדן, יהודה ושומרון ונגב גליל.

פניה קירשנבאום: אם הייתי מקבלת מידע יותר מפורט, יכולתי להתכונן ולבדוק את זה.

פניה קירשנבאום: כשאני מקבלת את זה בראשי פרקים - - -

משה גפני: בתחילת הישיבה אמרתי שאנחנו מקדמים ישיבות שלא עשו אותן בעבר.

משה גפני: אנחנו דנים על תקציב משרד החקלאות וככל הנראה נדון על תקציב של עוד משרד, עוד לפני שהתקציב יובא לכנסת ולפני שהוא יאושר במליאת הכנסת.

משה גפני: הרי בכל דיון על תקציב מונח פה ספר התקציב.

פניה קירשנבאום: בכל מקרה, אם יש כאלה סעיפים כבדים של תמיכות, כמו חצי מיליארד, אז הייתי רוצה לראות את הקריטריונים לתמיכות או כנספח.

יוסי ישי: ברור, יש קריטריונים מאוד ברורים פה.

יוסי ישי: זה לא דומה לדברים אחרים.

יוסי ישי: המערכת המשפטית והאוצר מלווים את כל התהליך.

יוסי ישי: עוברים ויה-דלרוזה מושלמת.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הסעיף של מוצרי יסוד לא כולל רק את משרד החקלאות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הוא כולל את משרד החקלאות, הוא כולל את התחבורה, את התמיכות בנושא של המים, הוא כולל את חוק הגליל וכדומה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הסעיף הזה כולל הרבה מאוד מרכיבים והוא במיליארדים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: שנית, אין מדינה בעולם שלא מפצה את החקלאים על נזקים שהם מבורא עולם.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אין ספק שיש פה סדר גודל של תמיכות לא קטן, ובמיוחד בשנתיים האחרונות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אחד, זה פיצויי המים, שבשנה הנוכחית ירדו ל-260 שקל.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: שניים, היו לנו נזקי קרה מאוד כבדים במהלך ינואר 2008, בערך 60 מיליון שקל.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כל שנה יש משהו וזה לא תלוי בנו.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אבל, זה לא יהיה נכון להגיד שזה מה שהופך את החקלאות לנתמכת כי זה דבר שמשולם על בסיס של נזקים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בהחלט, אם תרצי, ניתן את הפירוט.

פניה קירשנבאום: בפיצוי אסונות טבע כמעט ולא שמתם כסף.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כי זה קרן, זה ביטוח.

משה גפני: חבר הכנסת שי חרמש ואחריו חבר הכנסת חיים אורון.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: פאינה, הייתי שמח אם תזמיני ממרכז למידע של הכנסת את אחוז התמיכה בחקלאות בישראל בהשוואה למדינות אחרות בעולם.

שי חרמש: 3% מול 30% באירופה.

יצחק וקנין: זה ברמה נמוכה מאוד.

שי חרמש: פאינה יש חוברת בנושא.

שי חרמש: נתחיל קודם מנושא כואב שנקרא העובדים הזרים.

שי חרמש: בחוק ההסדרים מופיע ביטול החוק שהעברנו בכנסת הקודמת לגבי קנסות מנהליים.

שי חרמש: היית יחד עם החוק, מאחורי החוק, בעד החוק.

שי חרמש: החוק עבר את כל תהליכי החקיקה, הסתיים באוגוסט והופיע בחוק ההסדרים לביטול.

שי חרמש: עכשיו יהיה פה עניין מאוד מאוד כבד, גם בתהליכי הגשת התביעות - - -

משה גפני: מה אתה רוצה ממנו?

שי חרמש: נתחיל אחד אחד.

שי חרמש: נא התייחסותך לנושא חוק ההסדרים ביטול הקנסות המנהליים.

שי חרמש: שתי הערות לגבי הנושא של אגרות על עובדים זרים.

שי חרמש: שכחת לציין שחלק מההסדר הוא הטלה נוספת של 500 שקל לחודש על כל עובד זר, תשלום נוסף לחקלאים בגין זכויות פנסיוניות וסוציאליות.

שי חרמש: כדאי לציין את זה כי זה עוד 500 שקל על כל עובד וזה לא דבר קטן.

שי חרמש: מרגע שהגענו כבר להסכמה שעובדים זרים הינם עבודה זרה ויש לגיטימציה מלאה לכל הסקלה שיורדת ב-7 שנים הבאות.

שי חרמש: על מה ולמה צריך להיות מוטל 10% מס שהוטל בעבר?

שי חרמש: היתה הצעת חוק שהגשתי בכנסת הקודמת לבטל את ה-10%, לפחות באזורים נטולי חלופה, בהסכמה בין שר האוצר לשר החקלאות.

שי חרמש: רשות המיסים תמכה בעניין, אגף התקציבים התנגד.

שי חרמש: המס הזה מוטל היום באזורים מרוחקים כמו ערבה ובקעת הירדן ואין שום הצדקה לנטל הזה.

שי חרמש: השאלה, מה עמדתך לגבי הנושא של 10%.

שי חרמש: האם אתה מוכן להירתם למאמץ ולחקיקה לבטל את זה?

שי חרמש: נקודה הבאה: נוסחת החישוב לגבי מי הקולחין.

שי חרמש: רשות המים עומדת להעלות – אני מקווה שלא תחתום, השאלה אם אפשר לעקוף אותך בעניין.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אי אפשר לעקוף אותי.

שי חרמש: ולא תחתום?

משה גפני: זה לא דיאלוג.

שי חרמש: אדוני היושב ראש, פה מדובר על עשרות מיליונים.

שי חרמש: פה מדובר על ייקור מים.

משה גפני: אני מתייחס ברצינות רבה לדברים שלך לכן אני מבקש שהמנכ"ל ירשום את הדברים ונקבל תשובות מסודרות.

שי חרמש: אני מדבר פה על דברים שכל אחד מהם הוא עשרות מיליונים לכיס של החקלאי, החל מהקנסות המנהליים, דרך 500 שקל אגרה, דרך 10% מס.

שי חרמש: הגענו כרגע לנוסחה לחישוב מי הקולחין.

שי חרמש: אני אדלג על המע"מ, כי בנושא הזה נעסוק כולנו ודעתנו בעניין זה זהה.

שי חרמש: השר אמר שבעניין הזה הוא הולך עד הסוף אז אני גאה בשר ובבחירה שלו בעניין הזה.

שי חרמש: אדלג על הנושא של המחנק הפיננסי, גם על זה דיברנו.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בתנאי שגם הצל שלי ילך עד הסוף.

שי חרמש: הצל שלך הולך אחריך בהרבה מקומות וחוטף הרבה אבל עושה את זה באהבה.

שי חרמש: בעקבות משבר הקרה הכבדה בפברואר 2008 הובטחו לחקלאים שני מסלולי סיוע.

שי חרמש: אחד מהם מולא במלואו.

שי חרמש: הדבר השני היה הבטחה שלכם ושל האוצר להלוואות ארוכות טווח.

שי חרמש: אני יודע שהובטח לחקלאים אפשרות לערבות מדינה לצורך רכישת ציוד מונע קרה.

שי חרמש: עד הרגע הזה, למיטב ידיעתי, המכרזים לא יצאו.

שי חרמש: אני לא יודע איפה הדברים עומדים.

שי חרמש: שאול, גם אתם טיפלתם בנושא הזה.

שי חרמש: מדובר פה על 115 מיליון שקל וזה לא כסף קטן.

שי חרמש: נושא נוסף.

שי חרמש: על סדר היום של הכנסת עומדת הצעת חוק פרטית של אורי אריאל ושלי בנושא חוק המרעה.

שי חרמש: לדאבוני הרב, הממשלה הקודמת דאגה להפיל את החוק בגלל כל מיני ויכוחים פרסונאליים ביני לבין השרה המתאמת שהיתה אז.

שי חרמש: החוק הזה עומד כרגע לעלות לדיון, אני מבקש את עזרתך בעניין הזה.

שי חרמש: החוק הזה בא לסייע לטובת כמונו.

שי חרמש: ב-2008 היתה תכנית של משרד החקלאות שהצגתם אותה בכל ישובי עוטף עזה, של תכנית סיוע משמעותית לגבי נושא חיזוק החקלאות בעוטף עזה, בסדר גודל של 120-140 מיליון שקל.

שי חרמש: ממה שראיתי בטבלה המאוד מצומצמת, זה לא מופיע.

שי חרמש: גם המנכ"ל לא דיבר על זה.

שי חרמש: האם אפשר לבשר לחבריי בעוטף עזה שהתכנית שבה לחיים או שהיא גוועה בגוויה מוחלטת?

שי חרמש: הנושא הבא.

שי חרמש: מחרתיים מתקיימת שיחת ועידה, שגם נציגך משתתף בה בנושא ה-IOM, לגבי הסדרי העסקת העובדים הזרים באמצעות ארגון העבודה הבינלאומי.

שי חרמש: נדמה לי שבעוד יומיים מתקיימת שיחת ועידה של התאילנדים, של האו"ם, משרד החקלאות, משרד החוץ ומשרד התמ"ת.

שי חרמש: אני רוצה לשאול אותך שאלה, שלא קיבלתי עליה מענה בוועדה לעובדים זרים.

שי חרמש: האם יש התנייה בין הפעלת ה- IOM, שהיא דבר קריטי מהותי לכל מי שעוסק בנושא העובדים הזרים בחקלאות, לבין פתיחת השמים?

שי חרמש: כלומר, האם צריך לחכות היום שיגמרו את כל הדברים, או שיפתחו היום את השמיים וידאגו שהיום, כעת חיה, המכסה שעליה הסכמתה, יוסי, ב-2009 ועליה החקלאים חתמו, תתקיים?

שי חרמש: האם החיילים האלה מתייצבים לעבודה בחממות מחר בבוקר או שהטיפול יימשך והשנה הזאת תעבור בשחיקה?

שי חרמש: דבר אחרון.

שי חרמש: בממשלה הקודמת הוקמה ועדה משותפת לחיזוק התשתיות בישובים הוותיקים.

שי חרמש: לא דובר על 35 מיליון שקל.

שי חרמש: על-פי מה שפורסם בתקשורת מדובר ב-2 מיליארד שקל ב-5 שנים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה בפראבדה.

חיים אורון: 2 מיליארד זה היה הסכום הנמוך.

חיים אורון: שרצו להיבחר לכנסת דיברו על 4 מיליון.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אף פעם לא דיברנו לא על 2 ולא על 4.

חיים אורון: אתה רוצה את השמות?

חיים אורון: אתה רוצה את השמות שמכרו את זה?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אתה מכיר את עיתון הפראבדה?

חיים אורון: אני מכיר את האידיוטים שקונים את הבלופים האלה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לשי יש עיתון שנקרא "בקיבוץ".

חיים אורון: אני אביא לך את הקומוניקטים שהוציאו לעיתונאים.

שי חרמש: היו אמירות ציבוריות, כולל מאגף התקציבים, כולל משר האוצר לשעבר, רוני בראון.

שי חרמש: הוקמה ועדה בין-משרדית.

שי חרמש: אני לא מדבר כרגע על סכומים.

שי חרמש: האם ההר הוליד עכבר וכל הוועדה מביאה 35 מיליון שקל?

שי חרמש: לזה ודאי לא התכוון המשורר.

שי חרמש: הדבר האחרון, התמיכות בייצור החקלאי.

שי חרמש: הייצור החקלאי הוא 24 מיליארד, התמיכות הן 500 מיליון.

שי חרמש: זאת אומרת שכל התמיכות בחקלאות, לפי התקציב הזה, הם 2%.

שי חרמש: האם אפשר להכפיל את זה ל-4% אז זה יתקרב ל-10% שבמערב אירופה.

שי חרמש: עד כאן אדוני השר.

משה גפני: חבר הכנסת אורון, בבקשה.

חיים אורון: אני חושב שמוצגים פה כמה מהלכים מאוד חשובים, גם בנושא המים, גם בנושא תכנית ארוכת טווח להחלפת עובדים בהתייעלות בעבודה.

חיים אורון: אם אני לא טועה, את הנייר הראשון כתבנו יחד לפני הרבה מאוד שנים.

חיים אורון: כנראה שזה לא תהליך הריון של פילים, זה תהליך הריון של פילים מיוחדים.

חיים אורון: צריכות לעבור הרבה שנים עד שזה מבשיל, וטוב שכך.

חיים אורון: אני חושב שזה חשוב.

חיים אורון: גם מה שקורה בנושא המים, התכנית שיוסטה דחף ואני יודע כמה התנגדויות היו אצל החקלאים.

יוסי ישי: אני בראשם.

חיים אורון: כן.

חיים אורון: היו אחרים שחשבו שהמסלול הבסיסי הזה הוא נכון.

חיים אורון: אני רוצה להתייחס לשני דברים.

חיים אורון: עם כל האווירה החברית, אני רוצה להכניס את הדיון לפרופורציה.

חיים אורון: אנחנו מדברים בחקלאות שהיא היום 4%-5% מהתל"ג הישראלי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: 2%.

חיים אורון: חברים, אני עשיתי עם המחשב הקטן שלי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: ג'ומס מתכוון לומר שזה כבר לא דבר שולי במשק הישראלי.

חיים אורון: אני מתכוון להגיד שזה לא דבר שולי אבל המשקל שלו הוא כפי שהוא וצריך לקחת את זה בחשבון כשמדברים על מקומה של החקלאות במדינת ישראל.

חיים אורון: שלום, הכותרת של המשרד היא משרד החקלאות ופיתוח הכפר.

חיים אורון: אני זוכר שכשפעם אמרתי את זה בישיבת ממשלה ונוצרה אי-נוחות.

חיים אורון: אמרתי שהפריפריה היא לא כפרית והכפר הוא לא חקלאי.

חיים אורון: למרות זאת, לחקלאות יש משקל מאוד מרכזי בו.

חיים אורון: רוב הפריפריה היא לא חקלאית וברוב הכפרים, המשקל של החקלאות הוא כ-10%-15%.

חיים אורון: תמיד יש כמה מושבים וקיבוצים שמביאים אותם כדוגמה הפוכה ובאחד מהם אני גר.

חיים אורון: בגדול, הכפר איננו חקלאי.

חיים אורון: מאידך, החקלאות היא מרכיב מאוד מאוד מרכזי בו, כי בלעדיו הוא יהיה משהו לגמרי אחר.

חיים אורון: יש פה איזה מצב שמקשה על מקבלי ההחלטות והבעיה היא לא שר החקלאות.

חיים אורון: זאת בעיה ממשלתית ופה הקושי הגדול.

חיים אורון: זה הכישלון של שרי החקלאות לדורותיהם, כולל הדובר – להפוך את הנושא הזה של הכפר והפריפריה, שהחקלאות היא מרכיב בתוכו - מה שראינו בשקף האחרון הוא ביטוי של הסיפור הזה.

חיים אורון: מכרו את הסיפור של התשתיות, שאני לא יודע אם זה 4 מיליארד - - -

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: יוסי, תראה את השקף של פיתוח הכפר.

חיים אורון: - - - או אם זה 2 מיליארד.

חיים אורון: כל אחד מבין שב-35 מיליון זה פרויקט ל-4 קדנציות גם של שר חקלאות שעושה בעצמו 3 קדנציות.

חיים אורון: זה כאילו מופיע תחת כותרת תשתיות.

חיים אורון: בהרבה מקומות זה מעכב הרחבה, בהרבה מקומות זה יוצר פערים שיש להם השלכות.

חיים אורון: בסוף, כרגיל, נשארים אנשים שהם בתוך הברנג'ה, שמבינים את הקודים של המילים.

חיים אורון: מה זה עושה?

חיים אורון: איך אומרים?

חיים אורון: מוציאים עכשיו את הלולים ממרכז הישובים לא בגלל הכלכלה כי בלי שיוציאו משם את הלולים אי אפשר לעשות הרחבה.

חיים אורון: אם לא יעשו את ההרחבה הישוב הזה ימות.

חיים אורון: זה קרה בחלק מהמושבים בקו העימות ועכשיו צריך לעשות את זה במקומות אחרים.

יצחק וקנין: הוצאת הלולים זה לא בגלל ההרחבות, יש בעיות של איכות הסביבה.

חיים אורון: שלום הזכיר שהאילוץ המרכזי הוא האילוץ האקולוגי ולאו דווקא האילוץ הכלכלי המיידי.

חיים אורון: אני התכוונתי לדבר הזה.

חיים אורון: זה כישלון ואני לא שם את זה לפתחך.

חיים אורון: זה כישלון כמו בעוד כמה תחומים, שהממשלות לדורותיהן לא מצליחות לגבש עמדה יותר כללית, מה בעצם רוצים מכל הסיפור הזה?

חיים אורון: עוד לא אמרתי אף מילה על החקלאות שהיא כאילו קיימת אבל לא קיימת במגזר הערבי.

חיים אורון: היא גם תקועה בתוך הסיפור הזה.

חיים אורון: היא תקועה בחלק מהישובים בפנים, היא תקועה בפריפריה, היא יוצרת בעיות אקולוגיות.

חיים אורון: היא בעצם בן ממזר של בן ממזר של בן ממזר.

חיים אורון: במקומות שבהם היא נתונה, היא פרובלמאטית.

חיים אורון: כל הדבר הזה, שהוא מעבר לויכוח על עוד קטע ועל עוד קטע, הוא ביטוי של הדבר הזה.

משה גפני: מה הטענה המרכזית שלך?

חיים אורון: הטענה המרכזית היא שממשלת ישראל, מזה שנים, בורחת מהצורך לקבל כמה החלטות ברורות, איך היא רוצה לראות את הפריפריה שבתוכה יש כפר ובתוך הכפר יש חקלאות.

חיים אורון: מה המשמעות של הדברים האלה?

חיים אורון: ומה המשאבים?

חיים אורון: דרך אגב, אני לא ממציא שום דבר חדש.

חיים אורון: הייתי יחד עם יוסי בסיור באירופה בשנת 1999.

חיים אורון: האיחוד האירופאי עסק בנושא הזה באופן אינטנסיבי והוקדשו משאבים עצומים בתיירות כפרית ובכל מיני דברים אחרים שהיו קשורים בשאלות הללו.

חיים אורון: התהליך פה הוא תהליך סטיכי.

חיים אורון: בחלק מהמקרים, במשך התהליך הזאת, החקלאות יוצאת מידי החקלאים.

חיים אורון: השאלה, מה אנחנו רוצים?

חיים אורון: זה קרה בפיטום, זה יכול לקרות בחלב, זה יכול לקרות בהטלה.

חיים אורון: בסופו של דבר, בתהליך הריכוז, החקלאים יישארו בעלי מניה באיזה קצה או אפילו שום דבר.

חיים אורון: כל השאלות הללו, שקשורות במבנה ובעוצמות – אני לא רוצה להציג את השאלות האלה כשאלות פשוטות, אבל הן קיימות.

חיים אורון: הן חריפות ולא עוסקים בהן במישור היותר רחב ולא רק במישור של איך מזיזים 20 מיליון שקל מפה לשם.

חיים אורון: המים הם רק דוגמה לזה.

חיים אורון: אפשר לעשות 100 ועדות חקירה.

חיים אורון: אני מכיר כמה שרים לשעבר, כולל שרי אוצר לשעבר, שמבקשים להופיע בפני ועדת החקירה הזאת ולהסביר למה קורה "הברוך".

חיים אורון: ה"ברוך" הוא לא מידי שמים.

חיים אורון: עכשיו מתחיל ויכוח על ייקור מים מושבים.

חיים אורון: אני רוצה לומר משפט נוסף לגבי המע"מ.

חיים אורון: שלום, לי יש הצעה שונה.

חיים אורון: בוא נטיל מע"מ דיפרנציאלי על מוצרי יסוד, נניח 5%, גם על הסוכר וגם על החלב.

חיים אורון: סך הכל המע"מ לא יגדל אלא יקטן וכך תפתור את הבעיה של מע"מ על פירות וירקות, תוריד את המע"מ על ביצים, חלב, סוכר וקמח ומוצרי יסוד.

חיים אורון: אני לא ממציא שום דבר חדש.

חיים אורון: לפני שבועיים הוצגו פה דוגמאות מאירופה שהמודל הזה עובד.

חיים אורון: הוא נותן תשובה על השאלות שקיימות בתחום של ענף בלי מע"מ.

חיים אורון: אתה מכיר אותן וגם אני מכיר אותן.

חיים אורון: מצד שני, הוא לא עושה את הדבר המטורף שעכשיו מציעים אותו, דהיינו, להעלות בבת אחת 16.5%.

חיים אורון: אם הולכים על מהלך כזה ומבצעים אותו באופן מדורג – נניח לצורך השיחה שאנחנו רוצים להגיע ל-7%, אז אתה יורד במדרגה.

חיים אורון: השנה אתה לא יורד כי יש קטסטרופה ואתה לא עולה ישר ל-7% ואתה עושה את זה במדורג.

חיים אורון: כך אתה יוצר מסלול שיש בו היגיון.

חיים אורון: ההיגיון הזה עובד בחלק מהעולם.

חיים אורון: הוא עובד יותר טוב מאשר ההיגיון אצלנו.

משה גפני: חבר הכנסת וקנין, בבקשה.

יצחק וקנין: לא אחזור על הדברים של ג'ומס, שנגע באמת בבעיות אמיתיות.

יצחק וקנין: הבעיה היא השינוי בהרחבת הישובים.

יצחק וקנין: ברגע שהישובים התחילו בהרחבות, הנושא הזה הפך להיות בעייתי מאוד.

יצחק וקנין: הוא גרם לכך שחלק מהאגודות בעצם איבדו את מעמדן.

יצחק וקנין: הישוב הקהילתי, הפך להיות יותר גדול מהאגודה עצמה.

יצחק וקנין: אפילו במשרד הפנים יש היום חשיבה איך מתמודדים עם כל התקנונים החדשים.

יצחק וקנין: זאת בעיה לא פשוטה ואני לא יודע אם היום אפשר לפתור אותה, אחרי שכבר נעשה מה שנעשה.

יצחק וקנין: בכל זאת, זאת בעיה לא פשוטה, שוועדי האגודה מתמודדים בבעיות מול הוועד המקומי.

יצחק וקנין: במיוחד כשאין זהות ועדים.

יצחק וקנין: איפה שהוועדים הם זהים אין בעיה כי אותו ועד מנהל גם את האגודה וגם את הישוב הקהילתי.

יצחק וקנין: אבל ברוב המקומות היום יש ועד מקומי וגם ועד אגודה וזה יוצר בעיות של איכות סביבה, כאשר האנשים שחיים בישוב הקהילתי לא מוכנים לקבל את הריח של הרפת ואת הריח של הלולים וכל מה שמשתמע מכך.

יצחק וקנין: בעניין הזה אני כבר לא מאמין שאפשר לעשות משהו.

יצחק וקנין: הדבר הזה כבר מאחורינו וכבר קרוב ל-20 שנה שהתהליך הזה מתבצע.

יצחק וקנין: אגב, זה גם בקיבוצים וגם במושבים.

יצחק וקנין: גם בקיבוצים יש בעיות דומות.

יצחק וקנין: אני רוצה לגעת בעניין של "אוצר בית דין".

יצחק וקנין: השתתפתי בחלק מהישיבות של תת-הוועדה בנושא השמיטה.

יצחק וקנין: יש פה בעיה, שגם מבקר המדינה העיר עליה.

יצחק וקנין: אני זוכר את הדיונים בוועדה.

יצחק וקנין: בוועדה היה ברור שהדבר הזה הופך להיות כרשת ביטחון לחקלאות.

יצחק וקנין: זה היה דבר ברור לחלוטין ולא תמיכה.

יצחק וקנין: כרגע נוצר מצב שלצערנו הרב גם בשמיטה הקודמת נאלצנו לעשות מהלכים מסוימים כדי לפתור חלק מהנזקים שנגרמו למכונים.

יצחק וקנין: הפעם אני חושב שזה יחסל אותם לגמרי.

משה גפני: המנכ"ל יצטרך להשיב על זה.

יצחק וקנין: יצטרכו לתת לזה פיתרון כי אם לא, המצב יהיה חמור מאוד.

יצחק וקנין: המכונים הם המטרייה של אותם חקלאים שהיו במסגרת של אוצר בית דין.

משה גפני: מר מרקוביץ, בבקשה בקצרה.

שבתאי מרקוביץ: בזמנו אושר תקציב שמיטה לשנים 2007-2008.

שבתאי מרקוביץ: אני לא יודע כמה נוצל מתוכו.

שבתאי מרקוביץ: אני משמש פה להרבה חקלאים, חלקם קיבלו רק מקדמות ויש עוד הרבה בקשות שאושרו וששוכבות אי-שם.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בוא לא נרחיב בזה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מנכ"ל המשרד יקיים אצלו דיון.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הוא יזמין אתכם, ישמע את הבעיות ונראה מה יש לעשות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: חבל להעלות את זה פה על השולחן.

שאול מרידור: אני רוצה לומר כמה מילים על התקציב.

שאול מרידור: אנחנו מגישים תקציב דו-שנתי למשרד החקלאות.

שאול מרידור: תקציב משרד החקלאות גדל ב-70 מיליון שקל.

שאול מרידור: זה הולך למטרות נכונות, שכולנו מסכימים עליהם.

שאול מרידור: אין מחלוקת על התקציב.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: 70 מיליון שקל לעת עתה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: תוסיף את המשפט הזה, זה חשוב לפרוטוקול.

שאול מרידור: אם נוריד את המע"מ אולי זה יקטן.

שאול מרידור: באופן עקרוני הוא גדל.

שאול מרידור: הוא גדל בעיקר למטרות של סבסוד פרמיות ביטוח, של מחקר ופיתוח כלכלי, של חיזוק הפריפריה החקלאית.

שאול מרידור: כל הדברים האלה סוכמו יחד עם משרד החקלאות.

שי חרמש: שאול, כמה יש למחקר?

שאול מרידור: יש תוספת למחקר שסוכמה עם שר החקלאות, למיטב זכרוני, 15 ועוד 6.

שי חרמש: מדען ראשי 30 מיליון שקל.

שאול מרידור: סך הכל 235 מיליון שקל למחקר ב-2010.

שי חרמש: איפה זה מופיע?

שאול מרידור: זה עוד לא מופיע.

שאול מרידור: כפי שאמר יושב ראש הוועדה, הדיון פה הוא קצת הפוך.

שאול מרידור: אנחנו מנהלים דיון על תקציב שעוד לא הוגש.

שאול מרידור: באופן עקרוני, כשהוא יגיע תיראו שהמחקר הוא 235 מיליון שקל, שזה גידול של 20 מיליון.

שי חרמש: זה כולל 50 מיליון של המיכון?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לא, זה בנפרד.

שאול מרידור: זה למחקר.

שאול מרידור: לגבי התמיכות.

שאול מרידור: התמיכות גדלו מול 2009 ואם מורידים את השמיטה, שהיתה חלק מהתמיכות וב-2010 אין שמיטה, אז התמיכות גדלו.

שאול מרידור: הן גדלו בעיקר לסבסוד פרמיות הביטחון ויש עוד כמה דברים שמתעסקים בהם.

שי חרמש: נשאר היחס של 80:20?

יוסי ישי: 80:20 ברב סיכוני ו-35 בנזקי טבע.

שאול מרידור: בגלל שהיתה קרה הפרמיה גדלה.

שאול מרידור: לגבי העובדים הזרים.

שאול מרידור: הסיכום על עובדים זרים כלל גם את עלויות ההעסקה.

שאול מרידור: כל מה שחל במסגרת חוק ההסדרים על העלאת עלויות ההעסקה וכדומה, לא חל על מגזר החקלאות והוא נשאר כמו שהוא היום.

שי חרמש: פלוס 500 השקלים.

יוסי ישי: ה-500 זה למעשה הפרשה לקרן לצורך סיום העסקה.

יוסי ישי: אלף, זה סכום מופחת לחקלאות בהשוואה לאחרים.

יוסי ישי: בית, זה משחרר את החקלאי מתביעות משפטיות שהיו בעבר.

יוסי ישי: לכן זה נעשה בהסכמת החקלאים וזה לטובתם.

שאול מרידור: לגבי השאלה שלך על עבירות מנהליות, אני רק אגיד שהעניין הוא עניין רוחבי.

שאול מרידור: אין לנו כוונה להטיל קנס על חקלאי.

שאול מרידור: אם הוא מעסיק לא חוקית ולא עומד בכללים, הדין עליו הוא כמו על כל מי שמעסיק עובדים.

שאול מרידור: הוא לא קשר בכלל לענף החקלאות.

שי חרמש: למה אתם פוסלים את החוק הזה, כשנתתם יד לחקיקתו רק באוגוסט?

שאול מרידור: אני לא מתעסק בתחום העובדים הזרים.

שאול מרידור: הדבר האחרון זה ייקור מי הקולחין.

שאול מרידור: ראשית, זה לא בהסכם ולכן הדיון על זה הוא דיון מחוץ להסכם.

שאול מרידור: הדיון הזה נעשה במשותף עם החקלאים, עם משרד החקלאות ועם רשות המים.

שאול מרידור: צריך להבין שככל שמי הקולחין יהיו יותר טובים ויניבו לחקלאים יותר תוצרת ויותר תועלת, עם יעלו.

שאול מרידור: אף אחד לא מתכוון להעלות אותם לאזור של מי השופכין.

שאול מרידור: תודה רבה.

משה גפני: אדוני השר, בבקשה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: ברשותכם, כמה תשובות קצרות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: יש דיון בוועדה לביקורת המדינה בנושא המספוא ואני חייב להיות שם.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אדוני היושב ראש, אני שמח שאתם מגלים עניין רב בחקלאות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: תמיד ראינו בוועדה הזאת ועדה חשובה לחקלאות ישראל.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני רוצה להשיב בקצרה על הנאום הארוך של חבר הכנסת אורון בנושא פיתוח המרחב הכפרי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: האמת היא שבכל פעם שאתה מגיע לוועדה, אתה צריך לראות על מה אתה שם את הדגש.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בלי ספק, הנושא של פיתוח המרחב הכפרי תופס מקום בשלוש השנים האחרונות בתקציב משרד החקלאות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לא הרחבנו עליו כאן, אבל גם בתעסוקות שקורות בתוך הישובים החקלאים, הזכרתי את זה גם במידה מסוימת במה שקשור לרפורמה הגדולה בלול, שהיא רפורמה הרבה מעבר למה שאנחנו חושבים, במה שקשור לפיתוח הכפר באותם אזורים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: המגמה הזאת תימשך.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בשנים האחרונות עשינו תכנון ב-54 מועצות אזוריות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אנחנו נותנים דגש יותר גדולות לתעסוקות אחרות מעבר לחקלאות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: השינוי נמצא.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני לא רוצה להרחיב בו אבל אני בהחלט אשמח אם אוזמן לקיים דיון על פיתוח המרחב הכפרי ועל הדגש שאני נותן לחקלאות ולכפר במשרד החקלאות.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: חבר הכנסת אורון, הנושא של 35 מיליון שקל הוא בסך הכול פיילוט לשנת 2009.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אנחנו לא מעריכים שנוכל לעשות יותר מאשר פיילוט ב-2009.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: על פי ההסכם הקואליציוני צריכה להגיע החלטת ממשלה בשבועות הקרובים והתקציב ל-5 השנים הבאות צריך להיות מסוכם בממשלה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הוא יהיה הרבה יותר גדול ממה שאתם רואים כאן.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: עובדים כרגע במשרד החקלאות על הצעת ההחלטה הזאת.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: היא תגיע לממשלה בשבועיים שלושה הקרובים להכרעה והחלטה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: כמו שאמרתי בהתחלה, הבעיה היא לא להפציץ במספרים של מיליארדים וכן הלאה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: השאלה היא ביכולת הביצוע.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: ככל שאנחנו מתעמקים בנושא של התשתיות, אנחנו מגיעים למסקנה שהוא נוגע להרבה תחומים אחרים, גם של משרד התחבורה, גם של משרד השיכון, גם של משרד התיירות, גם של משרד החקלאות וגם של מקומות אחרים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: יהיה פה בעתיד איגום כספים רחב הרבה יותר מעבר לעניין.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לגבי חוק המרעה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אנחנו עובדים על חוק מרעה, אנחנו נוציא תזכיר חוק ובתוך חודש הוא יעלה לקריאה ראשונה על ידי הממשלה, במושב הבא.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: נפגשנו אתמול עם אורי אריאל וביקשנו לדחות לפתיחת המושב הבא את הנושא של חוק המרעה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בנושא העובדים הזרים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מה שסוכם עם הממשלה זה לא מה ששאול אמר.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מה ששאול אמר זה מה שכתוב בחוק ההסדרים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בממשלה, בדיון על התקציב, סוכם להקים ועדה לעובדים זרים שתדון בין היתר בחוק שלך, בעיקר בדגש על אותם מקומות שהקנסות היו מכפלה של הרצון של הפקח באותו יום ואם הוא רב עם אשתו או לא רב עם אשתו באותו בוקר.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הדבר הזה נראה לי לא הגיוני.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: סליחה שאמרתי שהוא רב עם אשתו, אם הוא רב עם המעסיק שלו באותו בוקר.

שי חרמש: זה יוצא מחוק ההסדרים?

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני לא אמרתי שזה יוצא, אמרתי שזה עולה לדיון.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: הוועדה לעובדים זרים הוקמה ביום ראשון האחרון וזה הנושא הראשון שיעלה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: זה תלוי הרבה בסגן ראש הממשלה אלי ישי ואני מקווה שהיא תשיג את הפעולה - - -

שי חרמש: משרדו היה שותף לחוק.

יצחק וקנין: אבל לפני שהוא הגיע למשרד, תגיד את זה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: לגבי פתיחת השמים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: על פי הבנתנו השמים היו צריכים להיפתח למחרת ישיבת הממשלה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מי שמנסה לתקוע עז, זה לא דבר שתלוי בנו.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: חבר הכנסת אורון, לגבי החקלאות במגזר הערבי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: החקלאות במגזר הערבי קיבלה תנופה גדולה מאוד בשנת השמיטה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: באופן עקרוני היה שם גידול דרמאטי גם ברמה של המים וגם ברמה של הפיתוח, ההשקעות והיצוא.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: אני בעד לפתח את החקלאות במגזר הערבי אבל צריך להבין שהתהליך שעובר על המגזר, שבו כל פעם השטח מתחלק למספר ילדים שיש וכן הלאה, הוא גורם לחלקות מאוד קטנות שקשה לפתח שם חקלאות מתקדמת ברמה גבוהה.

חיים אורון: אולי תפתרו את בעיית עמק בית נטופה?

יוסי ישי: לא משרד החקלאות מעכב.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מי שמעכב זה המשרד להגנת הסביבה, אנחנו לא מעכבים.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: מבחינתנו, אנחנו בעד ללכת עם זה קדימה.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: חוסר הפיתוח בחקלאות במגזר הערבי היא לא תוצאה של מדיניות של משרד החקלאות, לא בתקופתך ולא בתקופתי.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: היא תוצאה של אלמנטים אחרים, שקשורים לדרך החיים שלהם.

חיים אורון: ההערכה היא שבכמה דברים - - -

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: בשנת השמיטה נתנו שם תנופה מאוד גדולה.

חיים אורון: לפי מה ששמעתי לפני כמה שבועות לגבי עמק בית נטופה, אם היו נכנסים בכוח עם החלטה ברורה, עם משאבים - - -

יוסי ישי: מול התושבים?

חיים אורון: גם.

יוסי ישי: מול התושבים אין לנו בעיה בכלל, יש לנו הסכמה מלאה איתם.

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: ג'ומס, הגנת הסביבה חוששים שתהיה שם בניה לא חוקית ולכן הם מעכבים.

יוסי ישי: התושבים חתמו, אין לי טענות לתושבים.

חיים אורון: יוסי, יש ממשלה.

משה גפני: לגבי השאלה שנשאלה, למה הנושא הזה הפך להיות תמיכות?

יוסי ישי: אנחנו מדברים לאחר מעשה.

יוסי ישי: אלף, הוחלט שזה תמיכות.

משה גפני: למה?

יוסי ישי: זאת היתה ההחלטה של הוועדה.

יצחק וקנין: ועדת התמיכות של משרד החקלאות.

יוסי ישי: ההחלטה היתה לתת 3% תמיכות.

יוסי ישי: היתה בקשה לרביזיה, הגדילו את זה ל-6% תמיכות.

יוסי ישי: היום, לאחר מעשה, ישנה בקשה להגדיל את זה ל-8%.

יוסי ישי: הלשכה המשפטית שמה על זה וטו.

יוסי ישי: היא אומרת שלא יעלה על הדעת לקבל החלטה רטרואקטיבית, וזאת הבעיה.

יוסי ישי: אני מקבל את הצעת השר - - -

שלום שמחון שר החקלאות ופיתוח הכפר: סליחה, קודם כל יעלה על הדעת, כי ההחלטה בוועדת הכספים כאן היתה שהוועדה יכולה להמליץ לשנות את זה.

יוסי ישי: אלף, אני אבקש לראות את הפרוטוקול.

יוסי ישי: בית, אני אקיים דיון, כמו שהשר קבע.

יצחק וקנין: יתרה מזאת, גם אמרנו שבמידה ויש חוסר, אנחנו נוכל להעביר מסעיף לסעיף.

יוסי ישי: אין בעיית כסף, הבעיה היא לא כסף.

יוסי ישי: הבעיה היא בעיה משפטית.

משה גפני: אבל למה זה תמיכות?

יוסי ישי: אני לא יכול להשיב בגלל שלא היתה בתפקיד באותה תקופה.

יוסי ישי: סיכמנו שנקיים דיון, אז נקיים דיון.

יצחק וקנין: לפרוטוקול, גם ועדת התמיכות במשרד החקלאות השתכנעה שיש לעשות, אבל ברגע האחרון סיכמו על מהלך מסוים ובשנייה האחרונה משכו אותו.

יוסי ישי: השר הציע פיתרון.

משה גפני: אני מבקש שאתם תיפגשו עם המנכ"ל.

משה גפני: אנחנו מבקשים למצוא את הפרוטוקול של ועדת הכספים.

משה גפני: אני רוצה לדעת למה בניגוד להחלטה שזה צריך להיות רשת ביטחון, למה זה הפך להיות תמיכות וזאת גם בניגוד להחלטת הוועדה כאן.

משה גפני: אדוני המנכ"ל, אני רוצה לקבל תשובות.

משה גפני: אני מודה לשר החקלאות ופיתוח הכפר.

משה גפני: הסקירה היתה מאלפת.

משה גפני: אם אנחנו מבטלים את המע"מ על פירות וירקות אז הכול בסדר.

משה גפני: תודה רבה, הישיבה נעולה.