ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 16, 2009-05-27 10:00

חיים כץ: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בנושא הצעת חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם (תיקון מס' 5), התשס"ט-2009.

חיים כץ: יש נציגים מהתמ"ת?

נטע ברנר נאור: אני מהלשכה המשפטית של התמ"ת.

נטע ברנר נאור: הצעת החוק הזו באה להחריג עובדים זרים שמועסקים כיום ובעצם משנת 2005 באמצעות תאגידי בניין.

נטע ברנר נאור: בשנת 2005 ניכנסה שיטת התאגידים לתוקף ולפיה כל העובדים הזרים בענף הבניין מועסקים על ידי 40 תאגידי בניין, במקום המעסיקים בפועל, כאשר המעסיקים הם בעצם קבלני בניין או קבלני כוח אדם.

נטע ברנר נאור: לפי כל הדעות השיטה הזו רק שיפרה את תנאי עבודתם של העובדים הזרים.

נטע ברנר נאור: בוטלה בעצם הכבילה, משום שהם רשאים לעבור בין תאגיד לתאגיד בכל רבעון, ואם יש משהו חריג בהעסקה שלהם אז אפילו באמצע הרבעון,

נטע ברנר נאור: באישור הממונה על זכויות עובדים זרים.

נטע ברנר נאור: בגלל שרק שיפרנו את מעמדם של העובדים הזרים מצאנו לנכון להחריג את העובדים האלה מתחולת סעיף 12א' לחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, שאומר שלאחר 9 חודשים שעובד מועסק אצל מעביד בפועל הוא עובר להיות העובד של המעסיק בפועל ולא של קבלן כוח האדם.

נטע ברנר נאור: אם לא היינו מחריגים, אם לא תתקבל הצעתנו להחריג- בעצם, העובדים הזרים חוזרים להיות עובדים של קבלני הבניין, המעסיקים בפועל, וחוזרת ההרעה בתנאיהם.

נטע ברנר נאור: לא היינו מציעים את ההצעה הזו אם היא לא היתה מטיבה עם העובדים, את זה חשוב להדגיש.

חיים כץ: למה לא נכנסתם לעובדי הסיעוד ועובדי החקלאות?

נטע ברנר נאור: משום שכרגע עובדי הסיעוד ועובדי החקלאות לא מועסקים על ידי קבלני כוח אדם, הם מועסקים על ידי מעסיקים פרטיים.

נטע ברנר נאור: כשהיתה ועדת רביב סובל לפני כמה שנים, ועדה בינמשרדית שבחנה את כל שיטת ההעסקה בענף הסיעוד, בחנו אפשרות שהעובדים הזרים בסיעוד יהפכו להיות בעצם עובדים של קבלני כוח אדם ולא של המעסיקים בעלי ההיתרים או משפחותיהם.

נטע ברנר נאור: הוחלט על ידם אחרי דיונים רבים שלא כדאי לעשות את זה – הן בגלל הייקור של העלות של העובדים, כלומר –כשהם יהיו יותר חופשיים זה יהיה יותר יקר ואנחנו לא רוצים להטיל נטל על המעסיקים הסיעודיים והן בשל החשיבות של השמירה על האופי האישי, בהעסקה שבין בעל ההיתר לעובד הזר.

נטע ברנר נאור: שלא יהיה העובד הזר היום כאן ומחר שם, כמו בבניין, כשלא משנה, לכאורה, מי עושה את העבודה.

נטע ברנר נאור: הוא עובר בין תאגיד לתאגיד.

נטע ברנר נאור: בסיעוד חשובה מאד השמירה על האופי האישי של ההעסקה הזו.

נטע ברנר נאור: אם יהיו אי פעם תאגידי בניין יהיה אפשר להחיל את זה, אבל כרגע אין תאגידי בניין – לא בסיעוד ולא בחקלאות.

נטע ברנר נאור: יש מחשבה, ובסיעוד זה כבר נכנס לתוקף – היתה רביזיה בכל השיטה, לא על ידי קבלני כוח אדם – אבל לשכות פרטיות יותר אחראיות על העסקת עובדים בסיעוד.

נטע ברנר נאור: גם בחקלאות זה הולך להיות.

נטע ברנר נאור: לשכות פרטיות זה הלשכות המתווכות בין העובד הזר למעביד, על פי חוק שירות התעסוקה.

נטע ברנר נאור: כרגע רק בענף הבניין יש קבלני כוח אדם של עובדים זרים.

חיים כץ: מישהו רוצה להעיר?

אייל לב ארי: כפי שבעצם אמרה עורכת הדין ברנר מדובר בשני מקורות חוק שונים להעסקת העובדים.

אייל לב ארי: לגבי העסקת עובדים זרים בענף הבניין, ההעסקה שלהם מתבצעת באמצעות תאגידים שקיבלו היתר מכוח חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם.

אייל לב ארי: לגבי העובדים בענף הסיעוד או החקלאות – מקור העסקתם נעשה באמצעות מתווכי עבודה, דרך לשכות פרטיות – לפי חוק שירות התעסוקה ולכן כל יחסי העבודה המשולשים לא מתקיימים במקרה של סיעוד ושל חקלאות.

חיים כץ: אתה רוצה לקרוא את החוק?

אורן רוזנמן: (קורא את החוק – תיקון סעיף 12, הוספת תוספת).

אורן רוזנמן: החלטנו, בהתייעצות עם שי סומך ממשרד המשפטים שאנחנו מבקשים להחיל את הוראת המעבר מ – 1 לאוקטובר, 2008, בטרם כניסת הצו לתוקף.

חיים כץ: ממתי החלטתם?

אורן רוזנמן: מאוקטובר 2008, אז פג תוקפו של החוק ונכנס צו של השר.

חיים כץ: למה לא הביאו את זה לפני?

אייל לב ארי: ב-1 לינואר, 2008 נכנס לתוקפו אחרי דחיות רבות, סעיף 12א' שקובע שעובד של חברת כוח אדם המועסק אצל מעסיק בפועל תקופה העולה על 9 חודשים ייחשב כעובד המעסיק בפועל.

אייל לב ארי: אותו סעיף, סעיף קטן (ב), מתיר לשר התמ"ת להעריך את תקופת ה- 6 חודשים לתקופה נוספת מקסימלית של 6 חודשים וכך אכן קרה באוקטובר 2008, עת ניתן היתר מיוחד - -

חיים כץ: למה אנחנו מחוקקים את זה רטרואקטיבית?

אייל לב ארי: אסביר זאת כך: כיום, מבחינת החוק, העובדים הזרים בענף הבניין נחשבים כעובדי קבלני הבניין.

חיים כץ: אלה שעובדים מעל 9 חדשים.

אייל לב ארי: נכון, או מעל ל – 15 חודשים -יש שני סוגים במקרה הזה.

אייל לב ארי: כיוון שבעצם ניסיון העבר הראה שהעסקתם על ידי קבלני הבניין לא הטיבה עם זכויותיהם - -

חיים כץ: או.

חיים כץ: קיי.

חיים כץ: אני רק מקווה שאנחנו לא עוברים לנורמה שאנחנו מחוקקים רטרואקטיבית.

נטע נאור ברנר: בעצם, הצעת החוק הזו עוד הועלתה על שולחן הכנסת לפני תום 15 החודשים אך בגלל פגרת הבחירות - -

חיים כץ: ופטירתו של חבר הכנסת רביץ.

נטע נאור ברנר: נכון.

נטע נאור ברנר: זה לא עלה לדיון, ולכן התעורר הצורך הזה.

אייל לב ארי: תחולה רטרואקטיבית היא באמת חריג שבחריגים.

אורן רוזנמן: (ממשיך בקריאה- הוראת מעבר, סעיף 3)

חיים כץ: תודה רבה, מי בעד?

חיים כץ: מי נגד?

חיים כץ: – אין.

חיים כץ: תודה לכם, הישיבה נעולה.