ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 14, 2009-05-26 14:00

אופיר אקוניס: צהרים טובים, אנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא חברת החשמל.

אופיר אקוניס: אני מזכיר לכם שב-18 במאי הביאה חברת החשמל להפסקות חשמל יזומות ברחבי הארץ ולנזק כספי ניכר לצרכני החשמל, הן הפרטיים והן במגזר העסקי-יצרני.

אופיר אקוניס: זאת הסיבה שבעטיה ביקשתי לקיים את הישיבה הזאת.

אופיר אקוניס: לאחר כמה ימים, ביום שישי פתחתי את עיתון "ידיעות אחרונות" כאחד האדם, לא ידעתי על הכתבה הזאת קודם לכן, קראתי על שכירת שירותיה של חברת יחסי ציבור על-ידי חברת החשמל כדי לשתול טוקבקבים, ונדהמתי.

אופיר אקוניס: נגיע גם לזה.

אופיר אקוניס: במקרה יצא שהישיבה נקבעה להיום אז נעסוק כמובן בשני הנושאים.

אופיר אקוניס: נרצה לשמוע בישיבה הזאת על תוכניות הפיתוח הרב-שנתיות של חברת החשמל והסיבה לעיכובים ביישום תוכנית הפיתוח מצד החברה, על כושר הייצור של החברה ועל הרזרבות, על גיוס הון לחברה, על ניצול כספי העלאת תעריפי החשמל בכ-4% החל מ-1 בינואר בשנה הזאת.

אופיר אקוניס: העלייה הזאת בתעריפי החשמל, לפי בדיקתנו בוועדת הכלכלה ובמחלקת המחקר והמידע של הכנסת משמעותה מבחינה תקציבית כמיליארד שקלים.

אופיר אקוניס: נעסוק בכך כמובן.

אופיר אקוניס: הזמנו לכאן גם את יצרני החשמל הפרטיים ונעסוק בשאלת ייצור החשמל הפרטי וייצור חשמל חלופי.

אופיר אקוניס: הישיבה גדושה, במסגרת זמן של עד שעה 16:00 שאז חברי הכנסת נכנסים למליאה.

אופיר אקוניס: נעסוק כמובן בדחיות ברפורמה המבנית במשק החשמל ובחברת החשמל.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת אפללו, אני מוכן לשמוע את הצעתך לסדר.

אלי אפללו: הצגת כבר את מה שרציתי להעלות.

אלי אפללו: תודה.

אופיר אקוניס: אני שמח שקלעתי לדעת גדולים.

אופיר אקוניס: הזמנו כמובן את הנהלת חברת החשמל.

אופיר אקוניס: אני מציע שנשמע את דבריו של המנהל הכללי של חברת החשמל ולאחר מכן נפתח את הישיבה לדיון.

אופיר אקוניס: זאת ישיבה חשובה ומהותית, כפי שאמרתי, בשני הנושאים שהצגתי בפתיחה.

אופיר אקוניס: בבקשה, אדוני.

עמוס לסקר: תודה רבה.

עמוס לסקר: צהרים טובים.

עמוס לסקר: אני מציע שאתחיל דווקא בנושא שאני מניח שלכבודו יש כאן קהל כה רב, בהתייחס לכתבה ב"ידיעות האחרונות".

עמוס לסקר: שמי עמוס לסקר.

עמוס לסקר: אני מנכ"ל חברת החשמל מאז חודש ינואר 2008.

עמוס לסקר: לפני כן במשך כ-25 שנים הקמתי וניהלתי חברות, גם לאומיות וגם רב-לאומיות, בארץ ובחוץ-לארץ, בתחומים של תקשורת, טלה-קומוניקציה, היי-טק ותשתיות.

עמוס לסקר: אני מבטיח שהמצגת שלי בנושא הזה תסתכם ב-8 דקות, כך שקצת סבלנות ואסיים מהר.

עמוס לסקר: ניהלתי חברות בארצות-הברית, אנגליה, איטליה, יוון, טורקיה, בורמה, סין – באמת בכל העולם.

עמוס לסקר: ואז הגעתי לחברת החשמל.

עמוס לסקר: אמרו לי שכאן זה עולם אחר, והנה אראה לכם מה גורלו של מנכ"ל חברת החשמל שבתום-לב בא לנהל את החברה.

עמוס לסקר: במשך השנה ורבע שאני מנהל את חברת החשמל – הבאנו דוגמאות ליצירתיות האמנותית של ידידיי שיושבים מן הצד השני של השולחן – על כל תחנת כוח, במשרדים, במעליות - - -

אלי אפללו: סליחה, לא הבנתי מי זה "ידידיי שיושבים מן הצד השני של השולחן".

עמוס לסקר: ידידיי הם מר מיקו צרפתי, מר מוטי לוי, מר אילן כדורי ואחרים.

דב חנין: זה מראה דווקא על הרבה יצירתיות בחברת החשמל.

דב חנין: יצירתיות, הומור, כישרון גרפי.

עמוס לסקר: אני רוצה לראות אותך עובר מדי יום בכל תחנה ורואה את השלטים הללו.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת חנין, אנחנו ועדה מנומסת מאוד ותרבותית מאוד.

אופיר אקוניס: גם חבר הכנסת חנין מנומס ותרבותי, אבל הוא לא בא לכאן הרבה.

אופיר אקוניס: אנחנו נותנים לכולם לדבר.

אופיר אקוניס: אגב, קריאות ביניים מותרות, אבל גם השתקת קריאות הביניים מותרת.

אופיר אקוניס: בבקשה מר לסקר.

אופיר אקוניס: התחלת להראות לנו כרזות שמוצגות ברחבי חברת החשמל.

אופיר אקוניס: באיזה פורמט?

עמוס לסקר: זה למשל תלוי במעלית.

עמוס לסקר: כל 2,000 עובדי חברת החשמל, כל האורחים שמגיעים להנהלת החברה – זה מה שמקבל את פניהם יום-יום, שעה-שעה, בוקר וערב במשך חודשיים.

עמוס לסקר: כאן יש דוגמאות: לשכתי ומשרדי הנהלת החברה נסגרו פעם אחת בשלשלאות, פעם אחרת נעקרו המנעולים, פעם אחרת הדלתות נחסמו בקרשים.

עמוס לסקר: עשינו טקס בנוכחות שר התשתיות הלאומיות שמטרתו היתה לחנוך את תחנת "גזר" בהפעלה בגז.

עמוס לסקר: התקבלתי בשריקות, בשלטים, בצפצפות.

עמוס לסקר: הרגשתי כמו בשער 5 בבלומפילד, ואני מבקר שם הרבה, אבל זה נראה לי מקום קצת אחר.

דב חנין: זאת מחאה של עובדים.

אלי אפללו: מחאה לגיטימית.

דב חנין: מותר להם להפגין ולתלות שלטים.

עמוס לסקר: למה זה קורה?

עמוס לסקר: כי אני לא נחמד?

עמוס לסקר: אני נחמד.

עמוס לסקר: כי אני לא מחייך?

עמוס לסקר: אני מחייך.

אלי אפללו: אולי לא.

אלי אפללו: אני לא מבין את הקשר בין זה ובין נושא הדיון.

עמוס לסקר: אם תקדיש לי עוד 6 דקות אני מניח שתבין את הקשר.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת אפללו, אני עומד על זכותו של המנהל הכללי של חברת החשמל לסיים את דבריו בלי הפרעה.

עמוס לסקר: הסיבה לכל הדברים הללו נובעת מכך שאני בא ליישם בחברת החשמל את מה שאתם, בית המחוקקים, דורשים ממני ליישם.

עמוס לסקר: אתם חוקקתם את השינוי המבני בחברת החשמל ואני כמנכ"ל החברה בא ליישם אותו.

עמוס לסקר: אתם קבעתם את הרפורמה בשוק החשמל וכניסת התחרות הפרטית, ואני בא ליישם אותה.

עמוס לסקר: אתם הבקר של הממשלה, ואני חברה ממשלתית, ואתם רוצים חברה יעילה וכלכלית ומודרנית שמנוהלת בסטנדרטים של שנות ה-2010.

עמוס לסקר: זה מה שאתם מצפים ממני כמנהל של חברה ממשלתית, וכנראה זה לא מוצא בדיוק חן בעיני חלק מן העובדים, או בעיני ועד העובדים.

עמוס לסקר: זאת הסיבה לאינתיפדה הכללית שיש היום על ההנהלה, ובעיקר על מנכ"לה.

אופיר אקוניס: האם מה שתואר בכתבה בעיתון הוא התשובה?

עמוס לסקר: הכתבה הזאת היא שערורייה בכל פרמטר.

עמוס לסקר: אני מודה לך על השאלה כי בדיוק על כך אני מבקש לדבר כרגע.

עמוס לסקר: החברה ואני מותקפים.

עמוס לסקר: אדייק מאוד בדבריי ואגיד בקול רם, צלול, ברור, ואני מניח שגם מוקלט וזה טוב מאוד – במסגרת המלצה שקיבלתי שכרתי חברה לנושא תקשורת באינטרנט.

עמוס לסקר: לא אני המנכ"ל, לא יושב-ראש החברה, לא אף אחד מחברי הדירקטוריון, לא אף אחד מחברי ההנהלה אמר או יזם או גרם לכך שיאמרו מילה אחת, לא על מבקר המדינה ולא על ראש הממשלה, לא על רשויות ממשלתיות כאלה או אחרות או על אף אחד אחר.

עמוס לסקר: זה נכון גם לחברה, על-פי ההצהרה שלה.

עמוס לסקר: יתרה מכך, לא אני המנכ"ל, לא היושב-ראש, לא חברי הדירקטוריון ולא חברי ההנהלה אמרו ולו מילה אחת או גרמו שתיאמר מילה אחת על אף אחד מעובדי חברת החשמל או על הוועד.

אופיר אקוניס: כולם הואשמו כאן, גם מבקר המדינה.

עמוס לסקר: אני עונה.

עמוס לסקר: אני חושב שברור יותר וצלול יותר מזה אי אפשר לומר.

עמוס לסקר: יתרה מכך, אם יש אחד מבין 12,000 עובדי חברת החשמל ו-5,000 הפנסיונרים שסמוכים על שולחנה שיכול לומר ששמע ממני מילה אחת נגד עובד, או נגד ועד העובדים ברמה האישית, מילה אחת, שיקום.

עמוס לסקר: אין אחד כזה.

עמוס לסקר: מה בעצם כל הסיפור כאן?

עמוס לסקר: אסביר לכם.

עמוס לסקר: ב-3 במאי 2009, לאחר 50 ימי עיצומים הגעתי להבנה עם ועד העובדים, עם הממשלה, עם הממונה על השכר, עם אגף התקציבים במשרד האוצר ורשות החברות הממשלתיות, ובהשתתפותו של יושב-ראש הסתדרות העובדים שנתן את ברכתו, שבין חודש מאי ו-1 באוגוסט נשב בשולחן עגול לדיונים רציפים וענייניים כדי לפתור את כל בעיות חברת החשמל: שינוי מבני, התייעלות, חריגות שכר, פנסיה, כל דבר ודבר.

עמוס לסקר: פתאום הבין ועד העובדים שהגיע רגע האמת.

עמוס לסקר: הנה הגענו לצומת וצריך להחליט אם ללכת ימינה או שמאלה או להתקדם.

עמוס לסקר: צריך לקבל פתאום החלטות, הגיע רגע האמת.

עמוס לסקר: כל זה הוא "ספין" שאני לא רוצה להגיד את מקורו כי יש כאן יותר מאבק של נושאים פליליים שאנחנו בודקים אותם כרגע.

עמוס לסקר: כל הנושא הזה הוא "ספין" כדי להסיט את תשומת הלב הציבורית מן הנושא המרכזי, שהוא ייעולה של חברת החשמל, השגת איתנות פיננסית לחברת החשמל והשגת ביטחון תעסוקתי לעובדי חברת החשמל, וכל זה עטוף ב"ספינים".

עמוס לסקר: במשך 3 ימים ישבתי בשקט, "נמרחתי" בכל העיתונים בעקבות כל השטויות שכתובות כאן, בציטוטים ממסיבת עיתונאים שערך הוועד שאמר דברים בשמי.

עמוס לסקר: אף אחד לא טרח אפילו לשאול אותי אם זה נכון.

עמוס לסקר: מילא היו באים אליי ושואלים אותי: האם אמרת את זה?

עמוס לסקר: אף אחד מן היושבים כאן לא בא אליי מיום חמישי לשאול אותי האם זה נכון או לא נכון.

עמוס לסקר: שום דבר.

עמוס לסקר: יוצאים ב"ספין".

אופיר אקוניס: אתה אומר דבר מעניין, שהכתבה הזאת היא "ספין" של מתנגדי הרפורמה.

אופיר אקוניס: כלומר, בדיוק ההיפך ממה שהציבור מכיר.

אופיר אקוניס: לפי דעתי הדבר הוזמן על-ידי חברת החשמל.

אופיר אקוניס: כתוב: "הנהלת החברה הממשלתית שכרה חברה".

אופיר אקוניס: האם לא שכרתם את המשרד ששותל את הטוקבקים באינטרנט?

עמוס לסקר: אחזור על מה שאמרתי.

עמוס לסקר: שכרתי חברה לתקשורת באינטרנט.

אופיר אקוניס: אבל לא כדי שיכתבו את הטוקבקים הללו.

אלי אפללו: זו אותה חברה שכתבה את הטוקבקים?

עמוס לסקר: כן, זו אותה חברה.

עמוס לסקר: שכרתי חברה שבאה להגן עלינו מן הבחינה הזאת של בחינת הטוקבקים, לתת לנו סקירה ולהסביר לנו מה אומרים עלינו, איך אנו נראים בעיני הציבור וכל הקשור בכך.

עמוס לסקר: אמרתי בצורה הכי ברורה, שום דבר ממה שכתוב ומצוטט בכתבה בעיתון כאילו בא מפי, מפי הדירקטוריון או מפי חברי ההנהלה לא נכון.

עמוס לסקר: מי שיש לו הוכחות אחרות, שישים אותן על השולחן, פשוט מאוד.

עמוס לסקר: למרות כל האמור לעיל, על-פי מיטב הבנתי, הדרך היחידה שחברת החשמל תתחיל להיות חברה נורמלית, שעובדיה ישיגו ביטחון תעסוקתי, היא למרות כל "הדם הרע" שנוצר כרגע בין ההנהלה, או ביני לבין הוועד, ללכת אל שולחן הדיונים, לשבת במשך חודשיים יום ולילה ולמצוא את כל הפתרונות בהסכמה.

עמוס לסקר: זאת הדרך.

עמוס לסקר: הוועד בדרכו, לצערי הרב, מוליך אותו ואת העובדים לאבדון.

עמוס לסקר: הדרך שלי מובילה את החברה לעתיד מזהיר.

עמוס לסקר: תודה רבה.

אופיר אקוניס: נעבור כעת לעיסוק בנושא השני.

אופיר אקוניס: אם אני לא טועה, הבטחת ב-8 דקות לספק תשובות לשני הנושאים, אם כי 8 דקות זה זמן קצר מדי.

אופיר אקוניס: כלומר הבטחת לספק תשובות ב-8 דקות רק לעניין הזה?

אופיר אקוניס: זימנו את הדיון הזה כדי לדון גם במה שהתרחש במדינה בשבוע שעבר, בהפסקות החשמל היזומות ובחוסר האספקה הסדירה לצרכנים, ועל כך לא שמענו מילה וחצי מילה.

אלי אפללו: נאמרו דברים חמורים, האשמה כלפי ועד העובדים.

אלי אפללו: אולי בנושא הזה נשמע גם את ועד העובדים כי עלו כאן האשמות כבדות וחמורות כלפיהם.

אופיר אקוניס: אם הוועד רוצה להגיב בזה הרגע, נאפשר לו.

דוד צרפתי: אני מודה לכם על ההזדמנות שניתנה לי להגיב.

דוד צרפתי: צר לי מאוד על הדברים שנאמרו על-ידי המנכ"ל, גם על התוכן שלהם וגם על האופן שנאמרו.

דוד צרפתי: מר לסקר מדבר על "ספינים" של העובדים כביכול למניעת משא ומתן.

דוד צרפתי: מה שראיתם כאן עכשיו הוא ה"ספין" במלוא עוזו.

דוד צרפתי: רבותי, נאלצתי להגיב על הכתבה הזאת במסיבת עיתונאים.

דוד צרפתי: אני מותקף על-ידי העובדים גם על הנכונות שלנו להגיע למשא ומתן ממצה, ואני הצהרתי במסיבת העיתונאים שהמטרה שלנו לנהל משא ומתן אמיתי ובתום-לב.

דוד צרפתי: כל מה שנאמר כאן על-ידי המנכ"ל הוא "ספין" מגמתי ואני לא מקבל את הדברים.

דוד צרפתי: כל הדברים שהוראו במצגת לא רלוונטיים כמובן מכיוון שהם נעשו במסגרת מאבק בין ארגון עובדים וההסתדרות ובין הנהלת החברה, מאבק לגיטימי שהגיע לדיון במסגרת בתי-המשפט, נידון שם והגענו לפשרות על העניין הזה.

דוד צרפתי: אגב, נתבעתי גם באופן אישי בתביעה פלילית על-ידי אותו מנכ"ל והעניין נידון בבית-הדין והגענו להסכמות.

דוד צרפתי: זה מאבק לגיטימי.

דוד צרפתי: כדי למלא את התפקיד שלי, כשיש 2,500 עובדים מאוימים שיישלחו מחר לרחוב בצעד חד-צדדי של מנכ"ל, מחובתי לפעול בכל דרך לגיטימית, וכך גם אעשה.

דוד צרפתי: בכל דרך לגיטימית.

דוד צרפתי: זה נידון גם בבית-הדין.

דוד צרפתי: בניגוד למה שאמר המנכ"ל, אני מצהיר כאן, המטרה שלנו לנהל משא ומתן אמיתי ובתום-לב, בלי השמצות, בלי התחזויות, בלי מניפולציות תקשורתיות.

דוד צרפתי: אני רוצה להזכיר לוועדה הזאת שגם בעבר דנו בנושא הרפורמה.

דוד צרפתי: הרפורמה בחברת החשמל מאוד-מאוד מורכבת ולא פשוטה, הדברים לא חד-משמעיים.

דוד צרפתי: מר עופר עיני הצהיר על המחויבות שלו להיכנס למשא ומתן ביחד עם כל הגורמים ואף אחד לא מערער על הקביעה של מר עופר עיני יושב-ראש ההסתדרות.

דוד צרפתי: אני מבקש לראות בדברים של המנכ"ל כרגע "ספין", ותו לא.

דוד צרפתי: אינני יכול לקבל דבר אחד ממה שנאמר על-ידו.

אופיר אקוניס: אדוני המנכ"ל ואדוני יושב-ראש ארגון העובדים, האם ההידברות בין ההנהלה ובין ועד העובדים היא מה שאנו רואים עכשיו?

אופיר אקוניס: האם מה שקורה כאן הוא חלק מן ההידברות, או שאתם נמצאים בהידברות אחרת?

אופיר אקוניס: או אולי אתם בנתק מוחלט ביניכם?

דוד צרפתי: הוסכם שיהיה משא ומתן בין המדינה, החברה וארגון העובדים.

דוד צרפתי: מי שלחץ על הסיכום הזה הוא ארגון העובדים.

דוד צרפתי: לאחר מאבק עיקש וקשה דרשנו את הדבר הזה, ואנחנו עומדים על כך שיתקיים משא ומתן אמיתי בין הגורמים הרלוונטיים והמוסמכים.

דוד צרפתי: אנחנו נכונים לבוא לדיון הזה.

דוד צרפתי: במסגרת מסיבת העיתונאים שזימנו ביקשתי גם שלאור מה שקרה ולאור ההסתה כלפי עובדי חברת החשמל, וזו הסתה פרועה, ימצו את העניין בבירור אצל שר התשתיות הלאומיות ולא ישאירו את זה ככה באוויר.

אופיר אקוניס: אדוני מנכ"ל חברת החשמל, מה היתה מטרת ההתקשרות עם חברת "גוב-קרטין"?

אופיר אקוניס: אם לא ביקשתם מהם להשתיל טוקבקים נגד ראש הממשלה, השרים, מבקר המדינה וועד העובדים, אז לשם מה נשכרה חברה שההתמחות שלה בהשתלת טוקבקים?

אלי אפללו: ומה הקשר לוועד העובדים?

דב חנין: הכוונה היתה להשתיק את ועד העובדים.

אופיר אקוניס: והכול נעשה במימון הציבור.

עמוס לסקר: אם לא הובנתי, אגיד בפעם השלישית.

עמוס לסקר: אף אחד ממנהלי חברת החשמל וחברי הדירקטוריון שלה לא הכניס, לא גרם להכניס, לא אמר ולא גרם שיאמרו שום דבר ממה שכתוב בכתבה הזאת או מעבר לכך.

עמוס לסקר: יושב כאן במקרה אחד מראשי ועד העובדים שהודיע בכתב שמי שמשת

עמוס לסקר: מש בטוקבקים כדי להוביל כל מיני אג'נדות פרטיות כאלה או אחרות זה דווקא ועד העובדים.

עמוס לסקר: את זה לא אני אומר אלא בתיק שלכם יש מכתב של אחד מראשי ועד העובדים שאומר את זה במפורש.

עמוס לסקר: אבל אני בכלל לא בסרט הזה.

אלי אפללו: אבל הוא לא מדבר על המקרה הזה.

אופיר אקוניס: אז לשם מה נשכרה חברת "גוב-קרטין"?

עמוס לסקר: החברה נשכרה מכיוון שבאופן קבוע, מידי יום בכל אתרי האינטרנט של עיתוני הכלכלה יש בצורה מתוזמרת "ספינים" וטוקבקים נגד הנהלת החברה ונגד המנכ"ל שלה.

עמוס לסקר: שכרנו את החברה הזאת כדי שתמפה לנו את הנושא הזה.

דב חנין: תמפה את הטוקבקים?

דב חנין: אתם לא קוראים אותם לבד?

עמוס לסקר: אתה חושב שיש לי זמן לקרוא 200 טוקבקים כל יום?

דב חנין: עוד מישהו שמקבל המון כסף עבור שוטטות באינטרנט.

דב חנין: אף אחד לא קנה את הסיפור הזה.

אלי אפללו: כמה משלמים לחברה הזאת?

עמוס לסקר: 5,000 שקל בחודש למשך 4 חודשים בחברה שמחזורה הוא 22 מיליארד שקלים.

אלי אפללו: זה לא חשוב.

אלי אפללו: חשוב יותר העיקרון.

עמוס לסקר: זה דווקא חשוב.

עמוס לסקר: חשוב מאוד להבין, ומי שרוצה לעצום את עיניו יכול לעשות זאת.

עמוס לסקר: היום אנו חיים בעולם שבו התקשורת - - -

אופיר אקוניס: האם הדובר של חברת החשמל נמצא כאן?

אופיר אקוניס: אתה יכול להראות לנו את ההתקשרות עם חברת "גוב-קרטין"?

אופיר אקוניס: נראה אולי את סעיפי ההתקשרות איתם, מה הם נדרשו.

דוד גולן: זה בידי.

אופיר אקוניס: ביקשתי מן ההנהלה להציג בפנינו את חוזה ההתקשרות עם חברת "גוב-קרטין".

דוד גולן: אני רוצה להשלים את הדברים כדי שנבין כולנו.

דוד גולן: כפי שידוע היטב לכולכם, היום התקשורת באינטרנט היא חלק מן העולם העסקי.

דוד גולן: כמנהל כפי שאתה זקוק ליועצים בתחום הביטוח ובתחום הפנסיה ובתחום תחזוקת חלק מיוחד בתחנת הכוח, אתה צריך גם יועצים בתחום התקשורת.

דב חנין: אדוני המנכ"ל, שאל אותך יושב-ראש הוועדה, ואני מתקשה להשתכנע שענית לו תשובה מלאה.

דב חנין: יושב-ראש הוועדה שאל אותך באופן ברור לשם מה נשכרה אותה חברה.

דב חנין: ענית לנו שהיא נשכרה לצורך מיפוי הטוקבקים.

דב חנין: אני חייב לומר לך בהגינות שאני מתקשה להשתכנע בתשובה שלך.

דב חנין: אני סבור שאתה לא מציג לנו את כל התמונה כפי שהיתה בפועל.

אופיר אקוניס: נשמע את דובר חברת החשמל.

אופיר אקוניס: אתה ביצעת את ההתקשרות מתוקף סמכותך כדובר החברה?

דוד גולן: כן.

דוד גולן: אני ביצעתי את ההתקשרות.

דוד גולן: קיימות היום בתחום התקשורת, אם אני לא טועה, 5-6 חברות שמתפקידן למפות טוקבקים, לעשות סקרים ולהעביר למנהלים מקבצים.

דוד גולן: יש כמה חברות כאלה.

דוד גולן: היום אנחנו חיים בעולם דינמי מאוד של תקשורת, ובעיקר בסדרי הגודל של חברה כמו חברת החשמל רוצים איזו כתובת, לראות מה אומרים, איך אומרים.

דוד גולן: אם תרצה אוכל לציין את שמות החברות הללו, יש לא אחת ולא שתיים.

דוד גולן: ההתקשרות בינינו ובין חברת "גוב-קרטין" היתה פשוטה מאוד.

דוד גולן: מטרתה היתה: 1) להעביר לנו טוקבקים מרכזיים, כדי שנדע את הלך הרוחות ונחשוב כיצד לפעול; 2) להכניס טוקבקים בנושא "מצפן".

דוד גולן: הציבור לא הבין מה זה "מצפן", לא הבין למה צריך התייעלות.

דב חנין: עכשיו הבנו.

דב חנין: תודה רבה.

דוד גולן: יותר מכך, היו גם טוקבקים שלנו באמצעות אותה חברה, כאשר עלו לכותרות המשכורות של העובדים, כדי להצדיק את המשכורות.

דוד גולן: אני יכול להראות את זה.

דוד גולן: אני אומר כאן באחריות, לא היה טוקבק אחד נגד שר כלשהו או נגד מבקר המדינה או נגד אף אחד.

דב חנין: רק נגד העובדים?

דוד גולן: גם לא נגד העובדים.

דוד גולן: כאשר נכתב שעובדי החברה משתכרים משכורות גבוהות, הגנו על המשכורות הללו.

אופיר אקוניס: כלומר שהן אינן גבוהות?

דוד גולן: לא אמרתי שהן לא גבוהות.

דוד גולן: אמרנו שהן מוצדקות.

אלי אפללו: כלומר כן השתמשו בטוקבקים.

אלי אפללו: מה עשו בדיוק, אי אפשר לדעת.

יוסי עובדיה: אני מבקש לדבר גם על טוקבקים ועל היחסים בין חברת החשמל לבין חברת התקשורת.

אופיר אקוניס: לא קיבלת רשות דיבור ולחברי הכנסת יש עדיפות בוועדת הכלכלה, עם כל הכבוד שאני רוחש לכולם.

יוסי עובדיה: אתם לא שומעים אותנו.

אופיר אקוניס: אני מודיע שתקבל זכות דיבור בהמשך, אבל לא תיקח זכות דיבור.

אופיר אקוניס: קודם כול אני מבקש את התייחסות חברי הכנסת לפי סדר הנרשמים.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור לחבר הכנסת אפללו.

אלי אפללו: אנחנו מדברים כעת על הטוקבקים או על הבעיה בכללותה?

אופיר אקוניס: אנחנו מדברים על הבעיה בכללותה, אבל מטבע המציאות מתחילים מעניין הטוקבקים.

אלי אפללו: הוא טרם הציג את העניין.

אלי אפללו: אדוני היושב-ראש, ברשותך, הייתי מציע שנדבר על הנושא כולו ושמר עמוס לסקר יציג לנו גם את הבעיה השנייה.

אלי אפללו: מצד אחד אני שומע טענה של העובדים, ומצד אחר אני שומע שכן משתמשים בטוקבקים.

אופיר אקוניס: נעשה קצת סדר בדברים.

אופיר אקוניס: האם מישהו מחברי הכנסת רוצה להתייחס לנושא הטוקבקים?

אופיר אקוניס: נדון בנושא הזה, ואז נמשיך.

אופיר אקוניס: לא ויתרנו על הסקירה של חברת החשמל בנושא המקצועי.

אלי אפללו: עצם השימוש בטוקבקים על-ידי חברה בקשר למאבק, אפילו כדי תיאורטית או מעשית להגן על העובדים – אינני יודע בדיוק מה, אני לא שופט, אני סבור שהשימוש בטוקבקים לא נעשה רק כדי להגן על העובדים, כך זה נראה לי, אלא גם מעבר לכך.

אלי אפללו: אבל כפי שאמרת, זה נמצא בטיפול משטרתי או בבדיקה של שלטונות החוק.

אלי אפללו: אני בוודאי לא אתערב בעניין הזה.

אלי אפללו: לי באופן אישי נראה תמוה שזה התחיל באיזו דרך ואנחנו הולכים ומגלגלים את זה על העובדים.

אלי אפללו: אם יש מאבק, לוועד העובדים יש זכות לעשות הכול.

אלי אפללו: אדוני המנכ"ל, אתה עומד בראש חברה ציבורית-ממשלתית ואתה לא יכול להשתמש בכלים הללו באותה מידה שוועד עובדים יכול להשתמש בהם.

אלי אפללו: זאת דעתי האישית.

אלי אפללו: אני מקווה שמכך נלמד לקח.

אלי אפללו: בעתיד לא כדאי לעשות את זה.

אלי אפללו: אני סבור שלא צריך להמשיך לטפל בזה אלא להסתכל קדימה, כי הבעיה העיקרית איננה הטוקבקים, אלא אספקת החשמל לציבור על-ידי חברת החשמל והנזק שנגרם.

אלי אפללו: מדובר על עובדים מסורים, שעובדים בחברה שנים רבות.

אלי אפללו: אדוני מנכ"ל החברה, אתה אורח שבא לתקופה קצרה.

אלי אפללו: כולנו אורחים, גם בכנסת וגם כמנכ"ל אתה רק אורח בחברה.

אלי אפללו: מי שנשאר קבוע זה העובדים.

אלי אפללו: אני בטוח שאתה בא למטרה נאורה וטובה, כדי לעשות רפורמה, כדי לטפל בחברה, אבל בל נשכח שיש עובדים בחברת החשמל והם מוגנים.

אלי אפללו: צריך לצעוד קדימה דרך הסכמות ולא דרך מאבקים.

אלי אפללו: ראיתי את הצילומים שהצגת כאן.

אלי אפללו: דרכי המאבק הללו, כאשר סגרו בפניך את הדרך או כאשר הפגינו, אלה דרכי מאבק לגיטימיות לגמרי של עובדים.

אלי אפללו: הם יכולים להשתמש בכלים הללו.

אלי אפללו: כל עוד הפעולות שהם נוקטים לא מוגדרות בגדר פעולות לא חוקיות, הרי הן חוקיות.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור לחבר הכנסת טיבייב ואחריו חברי הכנסת חנין, פרץ ושאמה, לפי סדר הנרשמים.

רוברט טיבייב: אני עבדתי בחברת חשמל, לא בארץ.

רוברט טיבייב: יש לי תואר שני בהנדסת חשמל ועבדתי ברשת ואני מכיר פחות או יותר.

רוברט טיבייב: הייתי אצלכם בסיור.

רוברט טיבייב: קבעו לי פגישה עם מר מיקו צרפתי ואנחנו עוד ניפגש, אני מקווה מאוד.

רוברט טיבייב: אני חבר בוועדת הכלכלה ופתאום מצאתי את עצמי בדיון שבעיניי לא נוגע כלל לוועדה – טוקבקים, ויכוחים, ועד עובדים.

רוברט טיבייב: נניח שהם השתמשו בטוקבקים.

רוברט טיבייב: קודם כול, אני נגד טוקבקים, שיהיה ברור, מכל הצדדים.

רוברט טיבייב: אבל אם כבר השתמשו בטוקבקים למה צריך לדון על כך בוועדת הכלכלה?

רוברט טיבייב: עלינו לדון כאן על מהות.

אופיר אקוניס: אז הטענה מופנית כלפיי.

רוברט טיבייב: לא, חלילה.

אלי אפללו: לחלוטין צריך לדון בזה.

רוברט טיבייב: עלינו לדון במהות, ויש מה לעשות בחברת החשמל ובכלל ברשת.

רוברט טיבייב: היכן מהות הבעיה כפי שאני מבין אותה?

רוברט טיבייב: נכון להיום יש עדיין אִיום בפיטורים בחברת החשמל.

רוברט טיבייב: זה הבסיס כפי שאני מבין.

רוברט טיבייב: צריך להבין היכן לתקן את זה.

רוברט טיבייב: יש המון חברות שצריכות עכשיו להיכנס לשוק.

רוברט טיבייב: הייתי בסיור בחברת החשמל והתרשמתי מאוד.

רוברט טיבייב: חברת החשמל עובדת בבניית רזרבות, ויש כאלה, ובאמינות.

רוברט טיבייב: הדבר הכי חשוב ברשת בחברת החשמל זה האמינות.

רוברט טיבייב: כפי שאנו מבינים, בזמן האחרון יש איזו בעיה.

רוברט טיבייב: צריך להבין היכן אנו עומדים.

רוברט טיבייב: אני מבין מאוד את ועד העובדים שרוצה להגן על העובדים.

רוברט טיבייב: בדרך זו או אחרת אני מוכן להצטרף למאבק.

רוברט טיבייב: אבל כפי שהבנתי מדברי מנכ"ל החברה, בטוקבקים השתמשו חס וחלילה לא נגד העובדים, לא נגד שרים ולא נגד אף אחד.

רוברט טיבייב: אני מציע שנעבור לדיון המהותי, על הבעיות בחברת החשמל.

רוברט טיבייב: תודה.

עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, אין ספק שהדיון שנקלענו אליו נראה מנותק מן התהליך שחברת החשמל נמצאת בו, אבל מה לעשות, הסיכוי שהרפורמה תצא אכן לדרך תלוי בחלקו הגדול קודם כול באווירת האימון שתיווצר בתוך החברה.

עמיר פרץ: אווירת האמון נמצאת כרגע במשבר קשה מאוד.

עמיר פרץ: אדוני מנכ"ל החברה, אני בטוח שניסית ללמוד את מהות החברה, את מרכיביה, גם הכלכליים וגם האנושיים.

עמיר פרץ: אחד הדברים המיידיים שכל אחד יכול ללמוד על החברה, מבלי להתעמק, מדובר שם בארגון עובדים שנחשב לאחד הארגונים החזקים, אבל עליך לדעת, אם תבדוק לרגע את ההיסטוריה יסתבר לך שיושב-ראש ארגון העובדים שנמצא מולך נחשב לאחד מיושבי-ראש הארגונים הקואופרטיבים ומשתפי הפעולה שהיו אי-פעם ובשל כך הוא זוכה לטענות קשות מאוד מצד העובדים שלו.

עמיר פרץ: כלומר, אתה נכנסת דווקא בתקופה שבה מבחינת נתוני הפתיחה יכולת לקנות אימון ולייצר לך שותף קואופרטיבי, שאתו ייתכן שהייתם מגיעים להישגים, על אף שאולי לא היית מקבל את כל מבוקשך, לא היית יוצא כאשר כל תאוותך בידך.

עמיר פרץ: אני רוצה לומר לך דבר נוסף.

עמיר פרץ: אמרת דבר חשוב מאוד, שאתה השליח של הכנסת ושל הממשלה.

עמיר פרץ: נכון, אתה מקבל הנחיות מרשות החברות, ממשרד התשתיות הלאומיות, מן הרשות לשירותים ציבוריים חשמל, מן הגורמים השונים ברגולציה, בהפעלה וכולי.

עמיר פרץ: אבל דבר אחד אף אחד לא יכול להתיר לך לעשות.

עמיר פרץ: אף אחד לא ייתן לך רשות לפעול מחוץ לחקיקה הישראלית.

עמיר פרץ: מה לעשות, לא רשות החשמל, לא הכנסת, לא שום גורם יכול לאפשר לך להשתמש בכלים שלא עומדים במבחן הבסיסי של החוקים הקיימים, בכללים של התנהלות, של התייחסות, של שמירה על זכויות-יסוד בתחומים רבים ושונים.

עמיר פרץ: לכן הצגת הדברים כאילו הכנסת שולחת אותך נכונה, אך היא שולחת אותך לפעול בקונטקסט של חוקי מדינת ישראל.

עמיר פרץ: איש לא הסמיך אף אחד לפעול בקונטקסט של איזו מדינה חדשה שבה מנכ"ל כלשהו יכול לעשות ככל העולה על רוחו.

עמיר פרץ: אני יודע שאתה עושה מאמצים גדולים.

עמיר פרץ: ייתכן שהאירוע הזה יכול להפוך לאירוע של "מעז ייצא מתוק".

עמיר פרץ: קודם כול, על מנת להוכיח את דבריך, אני מקווה מאוד שבתוך כמה ימים נתבשר על כך שחברת החשמל מגישה תביעה נגד העיתון.

עמיר פרץ: זה יהיה המבחן הראשון כדי שנדע שמה שאמרת אמין.

עמוס לסקר: אל תשים מילים בפי.

עמוס לסקר: לא כך אמרתי.

עמיר פרץ: אני אמרתי.

עמיר פרץ: לא אתה.

עמיר פרץ: אמרתי מה אני מצפה ממך לעשות.

עמיר פרץ: אם אתה אומר שאמרו שם בשם הנהלת החברה שאתם כתבתם טוקבקים נגד גורמים של המדינה ונגד גורמים בוועד, והדברים לא נכונים מיסודם, חובתך להגיש תביעה.

עמיר פרץ: אחרת, אין שום סיכוי שמישהו יאמין שאכן יש משהו בדבריך.

עמיר פרץ: זו המלצתי.

עמיר פרץ: זה יהיה צעד בונה אמון כלפי ארגון העובדים.

עמיר פרץ: זה יוכיח לארגון העובדים שידיכם באמת לא במעל, כי אחרת אין שום סיבה שארגון העובדים לא יחשוב שהדברים הללו ממשיכים להתרחש בצורה כזאת או אחרת.

אופיר אקוניס: אגב, הבנתי שמבקר המדינה רוצה לחקור את פרשת הטוקבקים ואני מניח שאתם תידרשו לתת את הטוקבקים שהחברה השתילה.

עמוס לסקר: נעמוד בפני כל מבקר ונשתף פעולה באופן מלא.

אופיר אקוניס: תצטרכו להראות גם את ההסכם עם חברת "גוב-קרטין", שגם אנו רוצים לראות אותו, וגם את רשימת הטוקבקים, שאני מבין שגם היא בנמצא.

עמיר פרץ: במצב שבו נמצאת החברה, אני מבקש להשיא לך עצת חינם.

עמיר פרץ: כל מנכ"ל שבחר את הדרך לבודד את העובדים שלו ולתאר אותי כגורם שמביא לכל האסונות הקיימים, בסופו של דבר יצא שכרו בהפסדו.

עמיר פרץ: להיפך, גם אם תזכה למידה פחותה משיתוף הפעולה שהיית רוצה – בסדר, אתה מנכ"ל ורוצה את הכול, אבל לא תקבל את הכול.

עמיר פרץ: תוכל לצאת נשכר הרבה יותר, ואגיד לך מדוע.

עמיר פרץ: אני אחד האנשים שאינו חושש.

עמיר פרץ: יש הרבה אנשי ציבור במדינת ישראל ש"מתגרדים" על-יד עובדי חברת החשמל, כי הציבור אוהב לשנוא את עובדי חברת החשמל.

עמיר פרץ: מה לעשות, במשך שנים מטפחים את השנאה הזאת נגדם.

עמיר פרץ: לא הוגנת, אין לה שום בסיס, אין בה שום צורך.

עמיר פרץ: חרף זאת שאין מקום שאי אפשר להתייעל, אבל בסוף כאשר אנחנו בוחנים מול חברות אחרות ברחבי העולם גם את רמת השירות שהחברה הזאת מנפיקה, גם את רמת הזמינות, גם את רמת הפרישה – באיזה מקום בעולם היתה חברת חשמל מגיעה לכל מצפה או לכל ישוב בתוך ימים ספורים?

עמיר פרץ: אנחנו שומעים על חברות מן הגדולות ביותר שלא עמדו בעומסים והתמוטטו, בארצות-הברית ובבריטניה, אחרי שינויים דרמטיים שנעשו שלא בבקרה הנכונה.

עמיר פרץ: היית צריך כמנכ"ל לנסות לעשות הכול כדי לחשוף את החלקים האיכותיים, החיוביים.

עמיר פרץ: היום משרד האוצר ישמח מאוד על הגישה שלך.

עמיר פרץ: זה משרת אותו.

עמיר פרץ: לכן אני סבור שעליך לשנות את גישתך מקצה אל קצה.

עמיר פרץ: אני לא נכנס לשאלה מי כתב את הטוקבקים.

עמיר פרץ: אותי העניין של הטוקבקים מרגיע במקצת כי עכשיו אני מבין סוף-סוף שיש חברות שעוסקות בזה, כי התעוררתי פעמים רבות ושאלתי את עצמי: מאיפה לחבר'ה האלה יש זמן לכתוב לי?

עמיר פרץ: למה הם קמים בבוקר וכותבים לי?

עמיר פרץ: אין להם מה לעשות בחיים?

עמיר פרץ: עכשיו אני מבין שאפשר פשוט לשלם למישהו.

אופיר אקוניס: אני קצת מתפלא עליך, חבר הכנסת פרץ.

אופיר אקוניס: הרי היית יושב-ראש מפלגה.

אופיר אקוניס: אתה בוודאי מכיר.

עמיר פרץ: תמיד נהגתי בכללים הגונים.

עמיר פרץ: מעולם לא ביקשתי שיכתבו עבורי, מעולם לא ביקשתי שיכתבו נגדי.

עמיר פרץ: מי שרצה – כתב.

עמיר פרץ: אבל למען האמת, עכשיו אני קצת יותר רגוע.

אופיר אקוניס: אולי בקמפיין הבא ...

עמיר פרץ: בקמפיין הבא אתייעץ עם החברים שנמצאים כאן ...

עמיר פרץ: לסיום, אני מבקש לומר לך כמנכ"ל, עדיף לקחת את זה בצורה ספורטיבית.

עמיר פרץ: הם סגרו לך את המשרד.

עמיר פרץ: אם אספר לך את אישורים שאני נתתי, לא לסגירת משרדים אלא למקרים שהמנכ"ל לא יכול היה להתקרב ברדיוס גדול מאוד למשרד שלו בשום צורה.

עמיר פרץ: אציג לך דוגמה.

עמיר פרץ: כאשר נבחרתי כיושב-ראש ההסתדרות, מצבה של ההסתדרות היה קשה כל-כך שלא הצלחתי לשלם שכר.

עמיר פרץ: בא אליי יושב-ראש ארגון העובדים ואמר לי: אני מצטער, אבל אני מוכרח לסגור בפניך את השער ולא לתת לך להיכנס, ולא נתנו לי להיכנס והשער היה סגור בפניי.

עמיר פרץ: אמרתי להם אז שהם צודקים, שזה דבר לגיטימי.

עמיר פרץ: לכן מה אתה כל-כך מתרגש?

עמיר פרץ: לא עשו איזה דבר נוראי.

עמיר פרץ: להיפך, קח את זה בצורה של: הנה ארגון עובדים שמשקיע יצירתיות ומחשבה.

עמיר פרץ: אל תיקח את זה בהיבט אחר.

עמוס לסקר: שייתנו לעבוד במקום זה.

עמיר פרץ: לא.

עמיר פרץ: אתה מבין מה הבעיה?

עמיר פרץ: אדוני המנכ"ל, המשפט האחרון שאמרת – זה הבעיה.

עמוס לסקר: חזרתי בי.

עמיר פרץ: האמן לי.

עמיר פרץ: אתה חושב שהחברה לא יקרה לעובדים?

עמיר פרץ: אני יודע להבחין בין מונופול ובין ניסיון התערבות בחברה.

עמיר פרץ: יש הבדל בין תחרות ובין מונופול, ואנו שאישרנו 10% כניסה של יזמים.

אופיר אקוניס: 20%.

עמיר פרץ: הייתי הראשון שחתם על הכניסה של ה-10% לשוק.

עמיר פרץ: אחר-כך הגדילו את זה ל-20%.

עמיר פרץ: גם מבחינתך כאינטרסנט של החברה בסופו של דבר, וזה תפקידך, האמן לי, תנסה לרגע להפוך את הדיסקט ולהפוך את האירוע הזה על פניו כדי ש"מעז ייצא מתוק".

עמיר פרץ: במקום לתת לאירוע הזה להוסיף רוע ורעל למערכת היחסים, קח אותו כאירוע מכונן ותהפוך אותו למנוף לשיתוף פעולה.

עמיר פרץ: גם אתה, גם החברה, בוודאי מדינת ישראל ייצאו נשכרים.

עמיר פרץ: אני עדיין אומר לכולם: תיזהרו מן היום שכולם ימחאו כפיים כי הצליחו למוטט את חברת החשמל שכולם אוהבים לשנוא.

עמיר פרץ: יום אחרי כן כולם יצטערו על הרגע הזה כי אם יש חברת תשתיות, אם יש חברה שמצליחה לספק תשובות בתנאים הכי קשים, גם לתשתיות, גם לפיתוח מדינת ישראל, זו חברת החשמל.

עמיר פרץ: באמת צריך פעם אחת – ואם ירצה היושב-ראש יעשה זאת – להעמיד את זה בקריטריונים הבין-לאומיים.

עמיר פרץ: ימצאו שאנחנו גם מייצרים חשמל זול יותר וגם עושים את זה באיכות טובה יותר.

עמיר פרץ: חרף כל מה שאני אומר, הוועד אמר לך שהוא מוכן בהחלט להיכנס להידברות לגיטימית כדי להגיע לשיתוף פעולה.

עמיר פרץ: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר שוב שחבל שנגררנו קודם כול דווקא לנושא הזה במקום להתחיל במהות.

כרמל שאמה-הכהן: אך מאחר והתחלנו, אתייחס.

כרמל שאמה-הכהן: טוקבקים אינם אסורים על-פי החוק ככל הידוע לי.

כרמל שאמה-הכהן: זה תחום שעומד עדיין אולי בחיתוליו, שפרוץ אולי, שצריך אולי לעבור הסדרה, אבל אם מותר למפלגות ולחברות אחרות להשתמש בטוקבקים אז הדיון צריך להיות לא על השאלה האם חברת החשמל בחרה להשתמש בטוקבקים, אלא על התוכן של הטוקבקים הללו.

כרמל שאמה-הכהן: אם יש תוכן מסית, אם יש תוכן שהוא הוצאת לשון הרע כנגד העובדים ושפוגע ברשויות ממשלתיות אחרות – בזה צריך לעסוק.

כרמל שאמה-הכהן: מה ההסכם, כמה כסף שילמו – זה פחות צריך לעניין אותנו, לדעתי.

אלי אפללו: זה עדיין כסף.

כרמל שאמה-הכהן: מה ההבדל בין שכירת חברה לטוקבקים ובין שכירת חברה לפרסום ויחסי ציבור?

אופיר אקוניס: אם יש הונאה, אם חברה ציבורית שותלת תכנים בלתי נסבלים, יש הבדל.

כרמל שאמה-הכהן: לא קראתי את תוכן ההודעות ולא קראתי את הכתבה.

כרמל שאמה-הכהן: אילו הדוגמאות הקיצוניות היו מוצגות לנו כאן היינו יכולים להתייחס לכך.

כרמל שאמה-הכהן: אבל עדיין אני סבור שצריך להתייחס יותר לתוכן של הטוקבקים מאשר לצורת ההתקשרות, לדרך ההתקשרות, לשאלה האם להתקשר בכלל או לא.

כרמל שאמה-הכהן: רצוי לחשוב על כללים רחבים יותר לחברות ממשלתיות, למשרדי הממשלה, האם מותר להם או אסור להם לפעול כך.

כרמל שאמה-הכהן: אולי ועדת החוקה, חוק ומשפט צריכה לעסוק בזה, אינני יודע, או אולי ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: את זה תגיד היועצת המשפטית.

כרמל שאמה-הכהן: זה מה שיש לי להגיד לצורך העניין.

אתי בנדלר: אנחנו עוסקים כאן בדרך כלל בנושאי תקשורת.

כרמל שאמה-הכהן: יש כאן עניין של חופש הביטוי.

אתי בנדלר: אנו עוסקים רבות בוועדה בנושאים של חופש הביטוי.

אופיר אקוניס: אני מסכים עם חבר הכנסת שאמה.

אופיר אקוניס: אגב, כל עניין האינטרנט בארץ פרוץ.

אופיר אקוניס: אין שום רגולציה בעניין הזה, כל אחד עושה ככל העולה על רוחו.

אופיר אקוניס: זה עניין שהכנסת, גם כאן וגם בוועדות אחרות, צריכה לעסוק בו.

אופיר אקוניס: אני מציע שאנחנו נתחיל לעסוק בזה.

אתי בנדלר: בקדנציה הקודמת עסקנו לא מעט בנושא דואר זבל ועוד.

אופיר אקוניס: אם מיצינו בשלב זה את עניין הטוקבקים, אנחנו רוצים לעבור, אדוני מנכ"ל חברת החשמל, לסקירתך בנושא שבגינו זימנו את הישיבה.

אופיר אקוניס: ביום שני שעבר, 18 במאי, הודעתי על כינוס הישיבה הזאת בעקבות הפסקות חשמל יזומות ברחבי הארץ.

אופיר אקוניס: אני באופן אישי ראיתי בכך פגיעה חמורה בצרכנים וכן במגזר העסקי והיצרני.

אופיר אקוניס: אנו נדרשים עכשיו לתשובותיך על אותו אירוע על מנת שאירועים מסוג זה לא יתרחשו בקיץ שעל-פי השעון עדיין לא התחיל, הקיץ מתחיל רשמית רק ב-21 ביוני.

אופיר אקוניס: אגב, איך קרה שאירוע כזה היה דווקא ביום שעד כה היה שיא החום בשנת 2009?

אלי אפללו: באותו נושא הייתי רוצה לשמוע אולי איך מיישמים את חיבור החשמל שאישרנו של החברות הפרטיות שצריכות להשתלב ואיך פותרים את החסמים בעניין הזה.

אופיר אקוניס: בוודאי.

אופיר אקוניס: זה חלק מן הדיון.

אופיר אקוניס: בשעה הקרובה נעסוק בנושא הזה.

אופיר אקוניס: בבקשה, אדוני המנכ"ל.

עמוס לסקר: הנושא מקצועי מאוד ומסובך ואנסה לפשט אותו.

עמוס לסקר: את המצגת שאני רוצה להראות כאן הצגנו בפני פורום שר התשתיות הלאומיות ביום חמישי שעבר.

עמוס לסקר: אני רוצה ללכת מן המיקרו למקרו, כלומר קודם כול לטפל באופן נקודתי באירוע מיום שני שעבר ולאחר מכן לעבור לדבר בצורה רחבה יותר על מה שקורה בכלל במשק החשמל, רזרבות, ותחזית לקיץ הקרוב ולשנים הקרובות.

עמוס לסקר: בצד המקצועי נמצאים אתנו כאן מר דב סטרולוביץ, מנהל היחידה לניהול המערכת, ומר אשר דהן, סמנכ"ל חטיבת לקוחות.

עמוס לסקר: קודם כול צריך להבין איך אנו עובדים.

עמוס לסקר: בסוף כל שבוע יש לנו תחזית שמבוססת על התחזית השבועית המקבילה ל-45 השנים האחרונות, והתחזית הזאת קובעת מה עומד להיות שיא הביקוש בשבוע הקרוב.

עמוס לסקר: אם נסתכל לרגע על המלבן הצהוב, אנחנו רואים שהעומס החזוי ביום חמישי שלפני אותו שבוע היה 7,910 מגה-ואט בהסתברות של 2%.

עמוס לסקר: כלומר, בהסתברות של 2%, שהיא ההסתברות הנמוכה ביותר, חזינו על בסיס 45 השנים האחרונות הרלוונטיות לשבוע הזה עומס של 7,910 מגה-ואט.

עמוס לסקר: בפועל אתם רואים מודגש באדום, שיא הביקוש ביום שני היה 8,150 מגה-ואט, ותיכף אסביר את כל המהלכים בין יום חמישי ויום שני.

עמוס לסקר: חשוב לי להגיד שעל-פי החלטה מקצועית משותפת של משרד התשתיות הלאומיות ושל חברת החשמל, בעונות המעבר – למרות שהיום מבחינה אקלימית אין כבר כל-כך עונות מעבר – בין החודשים אפריל-יוני ובחודשי הסתיו אנחנו מוציאים יחידות מתחנות הכוח לשיפוצים, לתחזוקה וכדומה כי אז הביקוש לחשמל יורד כאשר מזג האוויר נוח יותר.

עמוס לסקר: כלל האצבע שלנו הוא שאנו צריכים כל הזמן לשמור – וזה מופיע בירוק – על רזרבה זמינה של 1,200 מגה-ואט.

עמוס לסקר: באותו יום חמישי תכננו שבשבוע הקרוב ייצאו לשיפוצים היחידות שמופיעות כאן ברשימה.

לאה ורון: 1,200 מגה-ואט, איזה אחוז זה?

עמוס לסקר: סך כל היכולת המיוצרת שלנו בשיא היא 11,600 מגה-ואט.

עמוס לסקר: אולי כבר אצלול ואתן לכם את התובנה המרכזית מכל הנושא הזה.

עמוס לסקר: למדינת ישראל אין היום רזרבה, לא בחורף, לא בקיץ, לא בסתיו ולא באביב.

עמוס לסקר: היום אנו עומדים על רזרבה של כ-10%.

עמוס לסקר: אנו מדינת אי.

עמוס לסקר: אנחנו לא שווייץ או איטליה שאם יש להן בעיה לוקחות מגרמניה או מכל שכנה אחרת.

עמוס לסקר: אנו צריכים במהירות המכסימלית להגיע לרזרבה של לפחות 25% כדי להבטיח שתקלות כאלה לא יקרו.

עמוס לסקר: אם אני רוצה להיות הוגן אתכם, זה מערכת תפעולית ואין מערכת ללא תקלות.

עמוס לסקר: תקלות היו, תקלות ישנן ותקלות גם יהיו.

עמוס לסקר: מה שצריך לעשות, להביא אותן למינימום שבמינימום האפשרי, ועל זה אנחנו עובדים.

רוברט טיבייב: אם תרשה לי להפריע שנייה, אני חוזר לטוקבקים: אנחנו צריכים רזרבות, אנחנו צריכים להכניס את החברות האלטרנטיביות, אז נצטרך לפטר את העובדים בחברת החשמל.

אופיר אקוניס: אל תצא מנקודת הנחה שאנחנו לא מעודדים את החברות החדשות, חבר הכנסת טיבייב.

אופיר אקוניס: נשמע מה ניתן לעשות כדי להגדיל את הרזרבות ונפתח את הנושא לדיון .

דוד צרפתי: אנחנו לא מתנגדים.

דוד צרפתי: אתמול פגשתי קולגות ואמרתי שיש לנו הרבה מה לעשות ביחד.

אופיר אקוניס: אני שמח לשמוע.

אופיר אקוניס: נשמע גם את הקולגות, שהזמנו אותם כדי לשמוע איך הם רואים את הדבר מן הצד שלהם.

אופיר אקוניס: שמחתי לשמוע שאתם תשמחו ותשתפו פעולה, זה טוב מאוד.

אופיר אקוניס: אנחנו בעד הידברות ושיתוף פעולה.

אופיר אקוניס: בסופו של דבר הוועדה הזאת רואה את טובת הצרכן, לא את טובת החדר הזה.

אופיר אקוניס: החדר חשוב, אפילו חדש ויפה, אבל בסוף יש צרכנים והם שעומדים מול עינינו.

עמוס לסקר: זאת תמונה שלא ניכנס לפרטיה, רק כדי להמחיש לכם איזה אלגוריתם מסובך נדרש כדי לקבוע תוכנית שיפוצים ברמה יומית שמביאה בחשבון את כל מה שקורה במשך כל יום, בכל יום ובכל שעה.

עמוס לסקר: עכשיו אנחנו נמצאים ביום ראשון, 17 במאי, בשעות הערב.

עמוס לסקר: את התחזית שהצגתי לכם ביום חמישי אנחנו קובעים על-פי המידע על 45 השנים האחרונות.

עמוס לסקר: בערב שלפני כל יום חדש אנו מקבלים עדכונים מן השירות המטאורולוגי וקובעים את העומס החזוי.

עמוס לסקר: אנו משתמשים בשתי חברות מטאורולוגיות כך שיש בקרה אחת על השנייה, וכן הצטבר לנו כבר מידע רב מאוד על התנהגות הצרכנים.

עמוס לסקר: העומס החזוי היה 7,700 מגה-ואט.

עמוס לסקר: זה בערב הקודם.

אופיר אקוניס: כלומר ידענו שצפוי שרב כבד מאוד וצריכת חשמל מוגברת מאוד.

עמוס לסקר: נכון.

עמוס לסקר: עלינו לתחזית לעומס חזוי של 7,700 מגה-ואט.

אופיר אקוניס: מתי נקבעו השיפוצים?

עמוס לסקר: השיפוצים נקבעים בתוכנית שנתית.

עמוס לסקר: אני רוצה להסביר כי זה חשוב.

עמוס לסקר: אם כבר ועד העובדים נמצא כאן, חשוב לי להגיד שכל העיצומים שהיו בחברת החשמל במשך 50 ימים, אין להם שום קשר לתקלה.

עמוס לסקר: אנו מתכננים בכל יום נתון, כדי לשמור על 1,200 מגה-ואט רזרבה, סדר גודל של 2,000 מגה-ואט שיפוצים.

עמוס לסקר: ראיתי במסגרת כל ההשתלות לעיתונים גם ידיעה כזאת.

עמוס לסקר: זה לא נכון, אין שום קשר.

עמוס לסקר: בסוף השבוע היתה תקלה ברמת חובב שהורידה לנו עוד 160 מגה-ואט.

עמוס לסקר: צריך לדעת גם שבטמפרטורות גבוהות, בקיץ יש אובדן הספקים כך שבאופן טבעי המכונה יכולה לתת בקיץ פחות מאשר היא יכולה לתת בחורף.

עמוס לסקר: כל זה הביא אותנו לפס הצהוב – 2,609 מגה-ואט הספק לא זמין, כאשר זה הוריד לנו את הרזרבה הזמינה ל-1,050 מגה-ואט.

עמוס לסקר: אני מזכיר לכם שאנו רוצים לעמוד בכל רגע נתון ברזרבה של 1,200 מגה-ואט ולכן כבר באותו ערב פנינו לכל הצרכנים שנמצאים בהסדר של הפעלת דיזל גנרטורים.

עמוס לסקר: יש הסדר שמאורגן על-ידי הרשות לשירותים ציבוריים חשמל, על-פיו בצורה וולונטרית, כאשר אנחנו מודיעים למי שנמצא בהסדר הוא עובר להשתמש בגנרטורים במקום בחשמל, והוא כמובן מפוצה בצורה כזאת או אחרת.

עמוס לסקר: סך כל ההסדרים שיש לנו היום מגיעים לסדר גודל של כ-260 מגה-ואט.

עמוס לסקר: מהניסיון שלנו, אנו יודעים שבפועל בדרך כלל רק 50% נותנים באמת יד לעניין הזה.

עמוס לסקר: כפי שאמרתי, זה הסדר וולונטרי.

עמוס לסקר: ייתכן שאחת המסקנות צריכה להיות להפוך אותו להסדר לא וולונטרי אלא כפוי מטעם הרגולטורים.

לאה ורון: מי הן החברות שמפעילות את הגנרטורים?

עמוס לסקר: בתעשייה בדרך כלל.

עמוס לסקר: אני עובר ליום שני בשעה 9 בבוקר.

עמוס לסקר: מזג האוויר שרבי.

עמוס לסקר: בגוש דן 34-36 מעלות צלזיוס, בתל-אביב 30 מעלות צלזיוס.

עמוס לסקר: בבוקר יום שני, בשעה 9 הבנו שהעומס החזוי יגיע ל-8,000 מגה-ואט, כאשר ביום שלפני כן חשבנו שצפוי עומס של 7,700 מגה-ואט.

עמוס לסקר: ואז קרה לנו מה שאני מכנה מזל רע (bad luck).

עמוס לסקר: שימו לב שבין השעות 10:39-13:13 היו לנו שלוש תקלות בלתי תלויות זו בזו בשלוש תחנות כוח שונות: ב"אלון תבור" היתה תקלה במשאבות מי הקירור שהורידה לנו 350 מגה-ואט, תקלה ב"חגית" בצפון הורידה לנו 311 מגה-ואט, וחיפה – וקראתי באיזה עיתון ששם הבעיה נבעה מטעות אנוש, אז התקלה לא נבעה מטעות אנוש.

עמוס לסקר: זה עוד קשקוש שנכתב באיזה עיתון – בשעה 13:13 התחנה בחיפה פסקה לעבוד וירדו עוד 360 מגה-ואט.

עמוס לסקר: בסך הכול מצאנו עצמנו פתאום בלי רזרבה.

עמוס לסקר: זה הצטברות, צירוף מקרים נדיר ביותר.

אופיר אקוניס: פוֹרְס מָזֶ'ר?

אופיר אקוניס: איך זה קורה?

עמוס לסקר: לדברים חריגים יש הסתברות של אפס נקודה אפס, אפס, אפס, אבל כאשר הם קורים הם הסתברות של 100 אחוז.

עמוס לסקר: הרזרבה של 1,200 מגה-ואט מסתמכת על כך שהתוכנית אומרת: ייתכן שתהיינה שתי תקלות בתחנות כוח גדולות בו-בזמן, כל אחת 600 מגה-ואט וביחד זה 1,200 מגה-ואט.

עמוס לסקר: כאן היה מזל רע והפסדנו במכה אחת את כל הרזרבה.

עמוס לסקר: זה גרם לכך שהיינו צריכים בצורה מסודרת ומתוכננת לנהל מחסור.

עמוס לסקר: הנתון הכי חשוב לפי דעתי לצורך הדיון הזה הוא הלקוחות.

עמוס לסקר: כפי שאתם יכולים לראות, התחלנו להשיל לקוחות בשעה 13:10 ועד שעה 15:00.

עמוס לסקר: גם בשיא העניין 97% מן הלקוחות קיבלו חשמל.

עמוס לסקר: 3% מן הלקוחות בין השעות 13:50-14:05 אכן היו ללא חשמל, וכפי שאתם רואים לקראת השעה 15:00, מרגע שאחת התחנות תוקנה למעשה הפסקנו את ניהול המחסור.

עמוס לסקר: משך ההפסקה פר לקוח אחד – בחברת החשמל יש נוהל של ניהול מחסור.

עמוס לסקר: אנחנו מנסים, גם בצורה אוטומטית, ואם הצורה האוטומטית לא עובדת אז בצורה ידנית, לווסת את הפסקות החשמל כך שייפלו בצורה מדורגת על מגוון של לקוחות ולא שאחד יסבול כל הזמן.

עמוס לסקר: הפסקת החשמל הזאת – ואת זה אני אומר לכם בגילוי-לב – היתה קצרה מאוד, הפסקת חשמל של שעה וחצי.

עמוס לסקר: אין גם הרבה ויסותים שניתן לעשות.

אופיר אקוניס: שעה וחצי זה זמן קצר?

כרמל שאמה-הכהן: זה בזכות העובדים שהצליחו לתקן מהר.

עמוס לסקר: נכון, חד-משמעית.

עמוס לסקר: עליך להבין, מנכ"ל חברת החשמל איננו נגד העובדים, חס וחלילה.

עמוס לסקר: מנכ"ל חברת החשמל אומר שזאת החברה מבחינה טכנולוגית, הנדסית ותפעולית מספר אחת בארץ.

עמוס לסקר: אבל מה לעשות, אפשר לעצום את העיניים – יש בחברת החשמל גם כמה בעיות וצריך להסדיר אותן.

עמוס לסקר: זה הכול.

עמוס לסקר: מטרתי לפתור אותן.

אלי אפללו: אבל ברוח טובה.

עמוס לסקר: ברוח מצוינת.

אלי אפללו: לא להגיד שהעובדים לא טובים.

עמוס לסקר: שמעתי את כל מה שחבר הכנסת עמיר פרץ אמר ולקחתי לתשומת לבי.

עמוס לסקר: זה ההשפעה של ניהול המשבר על הלקוחות.

אופיר אקוניס: לפני שאנחנו ממשיכים, יש לכם תחזית לגבי הרזרבות?

אופיר אקוניס: היום זה 10%?

אופיר אקוניס: יש לכם תחזית לשנים 2011-2012?

עמוס לסקר: כן, בהחלט.

עמוס לסקר: להלן הממצאים וההמלצות כתוצאה מהמקרה הזה.

עמוס לסקר: ההמלצה הראשונה ברמת התפעול היתה לבדוק את כל התקלות שהיו בשלוש תחנות הכוח הללו ולראות האם יש דבר שניתן לעשות כדי שלא יחזרו על עצמן.

עמוס לסקר: ההמלצה השנייה – וכאן אנחנו נכנסים לדיון עם משרד התשתיות הלאומיות – היא האם לתכנן את השיפוצים רק על בסיס רזרבה של 1,100 מגה-ואט, או אולי צריך להגדיל את זה.

עמוס לסקר: אם נגדיל את זה, נשלם בכך שפחות יחידות יכנסו לתהליך ואז יהיו לנו יותר תקלות בעתיד.

עמוס לסקר: יש כאן איזה trade-off שצריך למצוא את הנקודה האופטימלית שלו.

עמוס לסקר: עיצומי העובדים לא השפיעו על זמינות המערכת במהלך האירועים ולא על התנהלות הטיפול בתקלה.

עמוס לסקר: בעתיד נבחן באם דחיית השיפוצים של יחידות הייצור השפיעו על האמינות והזמינות, אבל כרגע מיותר לציין את זה לצורך הדיון.

עמוס לסקר: חבל לבזבז את הזמן על מה שיהיה בעתיד בנקודה הספציפית הזאת.

עמוס לסקר: נעבור להערכות לקראת קיץ 2009, וזה חשוב מאוד.

עמוס לסקר: נכון לרגע זה, על-פי התחזיות שיש לנו, בימי הקיץ שבהם הטמפרטורה תהיה על-פי הקיץ השגרתי, העומס יהיה בין 7,800-9,200 מגה-ואט.

עמוס לסקר: אנו חוזים שעומס השיא בחודשי יולי-אוגוסט יגיע ל-10,250 מגה-ואט.

עמוס לסקר: אני מזכיר שכושר הייצור של החברה הוא 11,600 מגה-ואט.

עמוס לסקר: אין מצב ללא תקלות, לכן הייצור יהיה כנראה נמוך מזה.

עמוס לסקר: אנו מעריכים שמספר הימים שבהם העומס יהיה בין 9,000-10,250 מגה-ואט הוא כ-15 ימים.

עמוס לסקר: אנו מעריכים שכתוצאה מהסכמי הדיזל גנרטורים נפחית את הביקוש בערך של כ-130 מגה-ואט.

עמוס לסקר: לכן, אם לא יהיה לנו איזה אירוע יוצא דופן מן הסוג שהיה הפעם, כשהכול מתקלקל בבת אחת, אנו מניחים שנעבור את הקיץ ללא צורך בניהול מחסור.

עמוס לסקר: הרזרבות לא יעמדו תמיד כנראה על 1,100 מגה-ואט אלא יהיו נמוכות יותר לעתים, אבל נכון לרגע זה, על-פי תחזית העבודה שעליה אני עובד אני לא צופה בעיה ביולי-אוגוסט 2009.

עמוס לסקר: עד כאן במיקרו, ברזולוציה של מה שאירע ביום שני.

עמוס לסקר: עכשיו, ברשותך אדוני היושב-ראש, נעבור לפרט מה אנו עושים לגבי העתיד.

עמוס לסקר: לקבוע תוכנית פיתוח במשק אנרגיה, זה תחום אינטר-דיסציפלינרי שיש בו הכול: תחזיות, כלכלנים, סטטיסטיקאים, מודלים, נושאים הנדסיים, שיקולים של איכות הסביבה, תנאי אי-ודאות, אופטימיזציה – כל מה שרוצים נופל בתוך תוכנית הפיתוח.

עמוס לסקר: ברמת החברה – וחשוב לי מאוד שכולכם תשמעו את זה – בעצם עובדים ב-4 שכבות שונות:

עמוס לסקר: קודם כול אנחנו בונים תוכנית לטווח ארוך, ל-10 שנים.

עמוס לסקר: את התוכנית האחרונה מסרנו למשרד התשתיות הלאומיות בקיץ 2008 וזאת בעצם התוכנית עד שתשונה, אם תשונה, שמחייבת אותנו.

עמוס לסקר: זאת התוכנית הפורמלית של משרד התשתיות הלאומיות וממשלת ישראל; פרט לכך מידי שנה אנחנו מעדכנים תוכנית חמש-שנתית ברזולוציה נמוכה יותר; ברמה שנתית יש לנו תקציב ותוכניות עבודה שמיועדות לשנה השוטפת; ובאופן פרטני כל פרויקט בפני עצמו – אנחנו מקימים תחנת כוח, תחנת משנה, קו מתח על ועליון – מקבל אישור פרטני להקמתו.

עמוס לסקר: כעת אני מבקש את תשומת לבכם.

עמוס לסקר: בשקף הזה רואים מה חברת החשמל נכון לרגע זה, על-פי האישורים שיש לה ממשרד התשתיות הלאומיות, מתכננת לעשות בין השנה ובין שנת 2015.

עמוס לסקר: כל מה שאתם רואים בצהוב זה פרויקטים שוטפים.

עמוס לסקר: אני מבקש, ברשותכם, להתעכב בעיקר על 2014-2015, על פרויקט D.

עמוס לסקר: כולם צריכים להבין, פרויקט D הוכרז ב-2002 והיה אמור להיות בעבודה בשנת 2008.

עמוס לסקר: אם פרויקט D היה עובד היום כל בעיית הרזרבה לא היתה קיימת במדינת ישראל.

עמוס לסקר: לכן חיוני מאוד שנצליח ונקבל את כל האישורים כדי לבנות את התחנה הפחמית הנוספת D שתתן לנו עוד 1,200 מגה-ואט בשנים 2014-2015.

עמוס לסקר: זה בפרויקטים השוטפים.

עמוס לסקר: מעבר לזה, חברת החשמל לקחה על עצמה לפני שנה פרויקט שאפתני מאוד, של הקמת 7 תחנות כוח בלוח זמנים של 18 חודשים.

עמוס לסקר: אתם יכולים לראות שב-2009 יש לנו שתי יחידות ברמת חובב, ב-2010 אנחנו עומדים להכניס עוד 3 יחידות של טורבינות גז ברמת חובב, באשדוד וב"חגית", וב-2011 טורבינה נוספת ב"אלון תבור".

עמוס לסקר: מעבר לכל הפרויקטים של הייצור השוטף, חברת החשמל לקחה על עצמה, על-פי סיכום בין החברה, משרד התשתיות הלאומיות והמשרד להגנת הסביבה להיכנס לפרויקט עד לשנת 2017 של שילוב יחידות להפחתת פליטות בכל היחידות הפחמיות הקיימות היום.

עמוס לסקר: כל מה שאתם רואים בירוק – בסדר גודל השקעה של כ-2 מיליארד דולר – מטרתו להביא לכדי כך שהפליטות מתחנת הכוח באשקלון ומתחנת הכוח בחדרה יהיו ברמה נמוכה מן הרמה שנקבעה באיחוד האירופאי המשותף.

עמוס לסקר: לקחנו את זה על עצמנו ואנחנו מתארגנים לבצע את זה.

עמוס לסקר: רזרבה – אני מבקש שתסתכלו על שורת המספרים למטה שמציגה את העתודה המרבית, על-פי תוכנית הפיתוח הקיימת היום בחברה, בעת התרחשות שיא הביקוש בקיץ.

עמוס לסקר: אם נסתכל משמאל לימין, אנחנו רוצים לראות לקראת שנת 2011 רזרבה של 19%-20% מול שיאי הביקוש בקיץ.

עמוס לסקר: נשאלה כאן שאלה, שהיא אמנם לא עניין של חברת החשמל אבל אענה עליה.

עמוס לסקר: לפני 10 שנים קבעה ממשלת ישראל ש-20% מן הייצור יהיה של יצרני חשמל פרטיים.

עמוס לסקר: התחרות תועיל רק לחברת החשמל, ואני מוכן להסביר את זה.

אלי אפללו: זה יקטין לכם את העומסים.

עמוס לסקר: נכון.

עמוס לסקר: באופן אפקטיבי היום יצרני חשמל פרטיים מכסים בערך 1.2%.

עמוס לסקר: עליכם לשאול את עצמכם, מעבר לשאלה על הטוקבקים, מה קרה שבכל הטווח של 10-12 השנים האחרונות לא נכנסו יצרנים פרטיים.

עמוס לסקר: אני יכול לה גיד לכם מזווית הראייה שלי אילו הייתי משקיע פרטי, הבעיה המרכזית היא בעיית התעריפים.

עמוס לסקר: התעריפים ששררו בשוק לא נתנו ליזמים פרטיים את התשואה הנדרשת כך שיחליטו להשקיע.

עמוס לסקר: זה בעיה אחת.

רוברט טיבייב: מי לא נתן?

עמוס לסקר: והנושא השני, שממנו גם אנחנו סובלים, הוא הנושא הסטטוטורי.

עמוס לסקר: יש היום ויה דולורוזה בלתי רגילה כדי להשיג את כל האישורים הנדרשים.

עמוס לסקר: משך הזמן להקמת תחנת כוח קצר יותר מאשר הזמן הנדרש על מנת לקבל את כל האישורים הסטטוטוריים שיתירו לנו את הקמתו.

אלי אפללו: אדוני היושב-ראש, אולי נקיים דיון נקודתי על בעיות בהן נתקלות גם החברות הפרטיות וגם חברת החשמל בקבלת אישורים, כדי שנוכל לפתור את הבעיות.

אלי אפללו: אנחנו רואים שיש כאן בעיה.

אלי אפללו: מנכ"ל חברת החשמל אומר שגם הם נתקלים בבעיות סטטוטוריות.

אלי אפללו: זה בוודאי בעיה של רגולציה.

אלי אפללו: עלינו לקיים דיון נפרד בעניין הזה, זה חשוב מאוד.

עמוס לסקר: אענה רק על שאלה נוספת ששאלת אותי, מה עושים בתוספת התעריף של 4.9% שקיבלה חברת החשמל בחודש ינואר 2009, וחשוב להגיד את זה.

עמוס לסקר: כל מה שצבוע כאן בכתום, למעשה דירקטוריון החברה בשל מצבה הפיננסי הקשה של חברת החשמל הגיע למסקנה שהוא לא יכול ממקורות החברה לממן את תוכנית החירום, שהיתה תוכנית שהושתה על החברה לא במסגרת הפיתוח השוטף.

עמוס לסקר: צריך לזכור שאנחנו לא "מקורות" ולא מע"צ שמקבלות את תקציב ההשקעות שלהן מן המדינה.

עמוס לסקר: את כל ההשקעות אנחנו מבצעים מתוך האמצעים שלנו, מתוך תזרים המזומנים שלנו.

עמוס לסקר: תוכנית הפיתוח שהושתה עלינו לפני שנה, על-פי מצב תזרים המזומנים של החברה לא היינו מסוגלים להרים אותה.

עמוס לסקר: הגענו למצב, ואני מברך את הרשות לשירותים ציבוריים חשמל על כך, שלא העלו את התעריף, שאף אחד לא יתבלבל.

עמוס לסקר: בסך הכול במקום שאת מיליארד השקלים הללו הציבור ישלם במשך 10-15 שנים מרגע שתחנת הכוח תעמוד, הוא ישלם את הכסף בשנתיים הקרובות כדי לממן חלק מתוך ההקמה.

עמוס לסקר: כלומר, בסוף הדרך הציבור לא שילם אף גרוש ואף סנט מעבר למה שעליו לשלם.

עמוס לסקר: עד כאן, אלא אם כן יישאלו שאלות נוספות.

אופיר אקוניס: האם חברי הכנסת מבקשים להתייחס לסקירתו של המנכ"ל?

אופיר אקוניס: אני מציע שקודם כול נאפשר לאורחים לדבר ואז חברי הכנסת יתייחסו.

אלי אפללו: אני מבקש לשמוע מה הלקחים ומה התוצאות ממה שקרה.

עמוס לסקר: הלקח החד-משמעי ממה שאירע הוא שחייבים לייצר מהר ככל הניתן רזרבה של עוד 1,000-1,200 מגה-ואט מעבר לכל התוכניות שקיימות היום.

עמוס לסקר: לא משנה אם זה חברת החשמל או יצרנים פרטיים או חברת ייצור של הממשלה.

עמוס לסקר: המשק הלאומי צריך לייצר מהר ככל האפשר עוד 1,200 מגה-ואט זמינים.

אלי אפללו: כלומר, יכול לקרות עוד פעם צירוף מקרים שיוביל לתקלה?

עמוס לסקר: כן, חד-משמעית.

עמוס לסקר: מי שאומר לא מתעלם מן המציאות.

עמוס לסקר: השיטה של התעריף אומרת שאם גמרנו לבנות תחנת כוח, נניח שעלתה מיליארד שקלים, לוקחים את מיליארד השקלים הללו, פורסים אותם ל-15 שנים וזה נכנס בתעריף של הצרכן במשך 15 שנים.

עמוס לסקר: במקרה הזה, כדי לאפשר לנו לבנות את המתקן, לקחו את מיליארד השקלים ובמקום לפרוס אותם על פני 15 שנים משלמים אותם בשנתיים שבמהלכן מקימים את התחנה, אבל כאשר התחנה תוקם לא ישלמו את הסכום הזה עוד פעם.

עמוס לסקר: משלמים פעם אחת.

עמוס לסקר: התוספת הזאת היא לשנתיים ובחודש ינואר 2011 התעריף צריך לרדת ב-4.9%.

אופיר אקוניס: נעבור עכשיו לשמוע את התייחסות האורחים שהזמנו.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור לגברת נאוה סלע, יושבת-ראש ועדת האנרגיה של התאחדות התעשיינים.

אופיר אקוניס: לפי תקנון הכנסת שתי דקות לפני השעה 4 אנחנו חייבים לצאת מכאן כדי להיות במליאה.

אופיר אקוניס: עד אז נסיים את הישיבה וגם נקבע ישיבות המשך.

אופיר אקוניס: לפיכך כל דובר מקבל 2-3 דקות.

אופיר אקוניס: בבקשה.

נאוה סלע: תודה רבה.

נאוה סלע: אני מייצגת כאן 50% מהצרכנים של מדינת ישראל, את התאחדות התעשיינים.

נאוה סלע: גם חברת החשמל מבחינתי היא תעשייה שחברה בהתאחדות.

נאוה סלע: בעצם אני רוצה לדבר בשם הצרכן הגדול ביותר, 50% מן המשק, שזה התאחדות התעשיינים.

נאוה סלע: אני סבורה שאת ההקדמה הגדולה הציג כבר מר לסקר, כשאמר שאנו במצב קטסטרופלי למשק ואין לנו רזרבות חשמל.

נאוה סלע: תעשייה לא יכולה להתקיים בלי חשמל.

נאוה סלע: אני יכולה להגיד לכם כמנהלת בעבר של מפעלים, במפעלים תהליכיים גם אם יש הפסקת חשמל של דקות ספורות בלבד הנזק אדיר.

נאוה סלע: בתעשייה שממנה אני באה לפעמים בתהליך עשוי להיות נזק של מאות אלפי דולרים.

נאוה סלע: רוב התעשייה נפגעת קשה מאוד.

נאוה סלע: מבחינתנו יש שתי דרכים.

נאוה סלע: דומני שיש כאן הסכמה על כך, וגם קראתי את החוברת שהונחה כאן.

נאוה סלע: כולנו מסכימים שצריך לעשות שני דברים.

נאוה סלע: ראשית, להגדיל את ההיצע.

נאוה סלע: שנית, להקטין את הביקוש.

נאוה סלע: המילים הללו יפות והן בעצם דורשות מן הממשלה ומן הכנסת עוד כסף, וחלק מזה עבור הסברה שאולי אף היא דורשת כסף.

נאוה סלע: רזרבות ייצור של חשמל אנחנו יכולים היום לקבל בכמה דרכים.

נאוה סלע: קודם כול, להקדים את האישור לתחנת הכוח הפחמית, תחנה D, ששילמנו עבורה כבר.

נאוה סלע: היינו רוצים לראות את התחנה מוקמת מוקדם יותר, במקום בשנים 2014-2015 לראות את הכספים מגיעים מוקדם יותר, לקדם את זה ולהקים את התחנות הללו.

נאוה סלע: זה הדבר הראשון.

נאוה סלע: הדבר השני, היינו רוצים לראות את הסדרת הפעילות של הייצור העצמי והקוגנרציה, למרות שזה בסדר גודל קטן יותר מתחנות הכוח הללו, מהר ככל האפשר.

נאוה סלע: יש תעשיינים גדולים שמוכנים ללכת לקוגנרציה וצריך להפעיל את הנושא הזה ולהסדירו.

נאוה סלע: הדבר הבא שקרוב ללב רובנו, הוא נושא האנרגיה הירוקה.

נאוה סלע: יש כמה סנוניות אבל אנחנו חייבים לקדם את הנושא הזה ולהפעילו.

נאוה סלע: הנושא הבא הוא הביקושים.

נאוה סלע: יש לתמרץ את הצרכנים הפרטיים הביתיים בנושא תעו"ז.

נאוה סלע: היום לא משתלם לצרכן הפרטי לחסוך בשעות הרצויות כי אין לו תמריץ לכך.

נאוה סלע: דבר נוסף, חינוך והסברה.

נאוה סלע: מדינת ישראל יצאה בהסברה בנושא החיסכון במים.

נאוה סלע: צריך לצאת בצורה הרבה יותר אגרסיבית בהסברה גם בנושא החיסכון בחשמל.

נאוה סלע: אפשר לעשות הרבה גם בחינוך.

נאוה סלע: אמנם כל זה בשוליים לעומת התחנות של 1,200 מגה-ואט.

נאוה סלע: והדבר הנוסף שהתגייסנו אליו כבר בוועדת האנרגיה בהתאחדות התעשיינים, אנחנו מנסים לתת שירותים של חיסכון ביחד עם חברת החשמל, להסביר לתעשייה מה לעשות כדי לחנך וכדי לחסוך.

נאוה סלע: לפעמים זה כרוך בהשקעות, והיינו רוצים שיהיה פחת מואץ להשקעות האלה – השקעות של התעשייה בחיסכון.

נאוה סלע: תודה רבה על רשות הדיבור.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור לעו"ד סלעית קולר, יועצת משפטית במועצה הישראלית לצרכנות, ואחריה נעבור ליצרנים הפרטיים.

אופיר אקוניס: ראשון הדוברים מטעמם הוא מר עידו גרינברג ואחר-כך מר איתן מאיר.

סלעית קולר: אני רוצה להצטרף לדבריה של גברת נאוה סלע בעניין שיתוף הציבור בנושא הזה.

סלעית קולר: קודם כול, התעו"ז שדיברנו עליו כבר בעבר.

סלעית קולר: התעו"ז זה תעריף מיוחד לפי עומס וזמן.

סלעית קולר: הצענו בעבר לנסות להתאים אותו לצרכנים ביתיים כפי שצריך ואז נוכל לבדוק נתוני צריכה.

סלעית קולר: הבנתי שיש איזו בדיקה גם בחברת החשמל לגבי נתוני הצריכה במשקים הפרטיים וייתכן שכאשר יהיו יותר נתונים אפשר יהיה לעשות את זה.

סלעית קולר: אבל בינתיים למה אין הסברה?

סלעית קולר: ידוע שאנו נמצאים במצוקה כרגע.

סלעית קולר: אני מבינה שחברת החשמל לא רוצה להגיע למצב שנצרך פחות חשמל כאשר יש אפשרות לצרוך חשמל, אפשר להבין גם למה.

סלעית קולר: אני יודעת שבשנות החמישים אפילו עודדו את הצרכנים הביתיים לצרוך חשמל.

קריאה: "יותר חשמל – פחות עמל".

סלעית קולר: אבל בשלב הזה, בנקודת הזמן הזאת, ישבתי אתמול כאן ופרופ' אורי שני אמר בעניין המים: "אנחנו במצב חירום, תדעו לכם".

סלעית קולר: אפשר באמצעים של הסברה לנסות להפחית את הצריכה בשעות השיא, בשעות המאוד-מאוד לחוצות.

סלעית קולר: ניתן להוריד את המזגנים, שאני מבינה שהם אחת הבעיות העיקריות של צריכת חשמל בימים החמים.

סלעית קולר: אולי חברות ממשלתיות ומשרדי ממשלה יקבלו הוראה, בדיוק כפי שיקבלו הוראה התעשיינים שמתנדבים להפעיל גנרטורים, שבנקודה מסוימת של זמן לתקופה קצרה של שעה מורידים את השאלטר למזגנים, אם זה יעזור.

סלעית קולר: אני לא מבינה בזה מספיק כדי לדעת אם זה עוזר, אבל ייתכן שדברים כאלה יכולים לעזור, לפחות עד שיבנו את התחנה שאמורים לבנות.

סלעית קולר: לא ברור לי למה אין שום הסברה בעניין הזה ושום שיתוף פעולה עם הציבור, אלא הנחתה: "תשמעו, כך קורה עכשיו, ותתמודדו".

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: ראשון הדוברים מטעם יצרני החשמל הפרטיים הוא מר עידו גרינברג, מנכ"ל "סולאר גרין סאן בע"מ".

אופיר אקוניס: הוא היה גם יועץ בוועדת הכלכלה לאחד מקודמיי ובוודאי מבין היטב דברים רבים.

אופיר אקוניס: בבקשה, מר גרינברג הצעיר.

עידו גרינברג: אני מנכ"ל חברת "סולאר גרין סאן", שעוסקת בהקמה של תחנות כוח סולריות בהיקף של עד 5 מגה-ואט.

עידו גרינברג: מדינת ישראל קיבלה החלטה נכונה מאוד וחכמה, ובפועל מאז 1 ביולי 2008 קיים חוק על-פיו חברת החשמל מחויבת לקנות את כל החשמל המיוצר.

עידו גרינברג: חברת החשמל קונה את החשמל בתעריף של 2.01 שקלים, צמוד לסל מטבעות ולמדד.

עידו גרינברג: זה נקבע ל-20 שנה, מה שהופך את כל הסיפור הזה לעסקה כדאית מאוד עבור היצרנים הפרטיים, וכמובן כל אזרח במדינת ישראל יכול על הגג שלו, בהליך מזורז של בין 2-3 חודשים להתקין מערכת בהיקף של עד 50 קילו-ואט ולמכור את כל החשמל למדינת ישראל, כפי שאמרתי, ל-20 שנה.

עידו גרינברג: מכיוון שעלות המערכת לא זולה, עלות מערכת של 50 קילו-ואט היא בין כמה מאות אלפי שקלים למיליון שקלים, לכן צריך כאן איזה מימון.

עידו גרינברג: מכיוון שהבנקים מעוניינים מאוד להיכנס למימון ולהירתם, הדבר היחיד שחסר לנו כרגע זה – קיים היום חסם בירוקרטי, חסם שהוא להערכתי די פשוט וזניח וניתן לטפל בו, אך עדיין לא קיבלנו תשובות מחברת החשמל לגבי נושא המחאת הזכות אל הבנק כדי שהבנק יוכל לאבטח את התקבולים ממדינת ישראל, מחברת החשמל, למשך 20 שנים כדי לאפשר את המימון ליזם הפרטי.

עמוס לסקר: הכתובת היא שם ולא פה.

אופיר אקוניס: תהיה התייחסות של הרשות לשירותים ציבוריים חשמל.

עידו גרינברג: זה לא רק הרשות לשירותים ציבוריים חשמל אלא גם חברת החשמל.

עידו גרינברג: בשורה התחתונה, חשוב להבין, יד אחד אומרת: קדימה, בואו נאפשר ליצרנים פרטיים להקים מערכות סולריות, והרגולציה מאפשרת כרגע עד 350 מגה-ואט במערכות קטנות ובינוניות ומגבילה עד שנת 2011 ליהנות מן התעריף הגבוה, כלומר העניין הזה כלכלי עד שנת 2011, אלא אם כן ישונה החוק, ומצד שני קיימים עדיין חסמים בירוקרטיים שמעכבים בצורה משמעותית.

עידו גרינברג: ראיה לכך, עד עכשיו הקימו אולי מגה או מגה וחצי מתוך ה-50 המוגדרים למערכות סולריות על גגות.

עידו גרינברג: הזמן אוזל ולמדינת ישראל אין מספיק חשמל.

עידו גרינברג: חברת החשמל, כפי שראינו כאן, לא יכולה ולא מסוגלת לייצר את כל מה שצריך.

עידו גרינברג: מדובר כאן בסך הכול בהליך בירוקרטי פשוט שצריך לזרז אותו.

עידו גרינברג: אשמח מאוד לקבל תשובות.

אופיר אקוניס: הרשות לשירותים ציבוריים חשמל תתייחס לחסם הבירוקרטי.

עידו גרינברג: צריך לקבל תשובה גם מחברת החשמל.

אופיר אקוניס: מעניין שהביטוי הזה – חסם בירוקרטי – עולה כאן בכל ישיבה כמעט.

אופיר אקוניס: זה מתחיל להדאיג אותי.

אופיר אקוניס: אגב, לא רק בנושא הזה אלא גם בנושאים אחרים.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור למר איתן מאיר, מנכ"ל "דליה אנרגיות כוח", שאף היא חברה שמתעתדת לסייע בייצור חשמל פרטי.

אופיר אקוניס: בבקשה.

איתן מאיר: "דליה אנרגיות כוח" היא חברה שהוקמה ב-2005 ומתעתדת להקים תחנת כוח בהיקף של 800 מגה-ואט, אפרופו חוסר בחשמל או ברזרבה בחשמל כאשר רוצים לחלק את ייצור החשמל לא רק בידי גורם אחד.

איתן מאיר: לא יכולתי לתכנן רקע טוב יותר לדברים הקצרים שאני מבקש לומר כאן.

איתן מאיר: מאז שנת 2005 משקיעים פרטיים משקיעים כסף רב מאוד, כאשר הם נענים לקריאת הממשלה להקים תחנת כוח ולייצר חשמל פרטי מוזל, והדגש על מוזל.

איתן מאיר: אם היה משהו שאנחנו לא מילאנו ולא עשינו אז ייתכן שבהחלט לא היה מקום לדברים, אבל קרקע רכשנו והיא קיימת, ויגיד לכם מי שמבין כאן בהקמת תחנות כוח שקשה מאוד להשיג קרקע במדינת ישראל כדי להקים תחנות כוח.

אופיר אקוניס: היכן היא נמצאת?

איתן מאיר: בצופית, ליד כפר מנחם, ליד מסמיה.

איתן מאיר: גז לא היה במדינה הזאת עד לפני כמה חודשים, וראה זה פלא, היום אנחנו מנהלים במקביל משא ומתן עם שני יצרני גז, האחד מצרי והשני ישראלי, כדי לחתום על הסכם גז עד לסוף השנה הנוכחית.

איתן מאיר: טורבינות היה קשה להשיג.

איתן מאיר: המשבר הכלכלי יצר מצב שיש טורבינות זמינות יותר וזולות יותר ואנחנו מנהלים משא ומתן עם יצרני הטורבינות הגדולים בעולם.

איתן מאיר: נתבקשנו לשלם מקדמת דמי חיבור לרשת.

איתן מאיר: אנחנו החברה הראשונה ששילמה מקדמה של 10% – רק לסבר את האוזן: מכסף פרטי – 4.5 מיליון שקל, שכבר שילמנו אותם.

איתן מאיר: נדרשנו לסקר חיבור כדי שיהיה לנו מקום ברשת, ואכן יש לנו כזה בתוקף, ויעיד על כך מנהל המערכת בחברת החשמל.

איתן מאיר: מה אנו לא מצליחים לקדם?

איתן מאיר: את מה שלא בידינו, וזה הרגולציה שתאפשר סגירה פיננסית.

איתן מאיר: במבחן התוצאה אף חברה פרטית עדיין לא קמה באופן משמעותי, ואני מדבר על מאות מגה-ואטים.

איתן מאיר: הרגולציה עדיין כנראה לא בנקבילית, היא עדיין לא הושלמה.

איתן מאיר: אמות המידה רק עכשיו יצאו לשימוע, ואני מדבר, אדוני היושב-ראש, על חוק שתוקן ב-1996 כאשר הרגולציה פורסמה רק לפני כמה חודשים.

איתן מאיר: לכולם יש רצון טוב.

איתן מאיר: אני לא בא להאשים אף אחד.

איתן מאיר: אבל בפועל, כפי שנאמר כאן, בסטטוטוריקה אנחנו לא מצליחים להתקדם.

איתן מאיר: אושרנו להפקדה ואנחנו לא מופקדים.

איתן מאיר: קודם כול, יצרו לינקג', שאני לא בטוח שהוא בכלל חוקי, בין הרישיון ובין הגשת תוכנית סטטוטורית.

איתן מאיר: מותר לכל יזם להגיש תוכנית סטטוטורית, אך מאתנו מונעים לעשות את זה.

איתן מאיר: שנית, בתקנה קבעו שצריך לעשות סגירה פיננסית בתוך 18 חודשים.

איתן מאיר: אני לא מכיר איזה יזם פרטי במדינת ישראל שיכול לעשות סגירה פיננסית בתוך 18 חודשים, כאשר הרגולציה פורסמה רק לפני 5 חודשים.

איתן מאיר: לכולם יש רצון טוב, רוצים לתקן את התקנות, וראה זה פלא, זה לוקח זמן, הרבה יותר מדי זמן.

איתן מאיר: ליצרנים פרטיים זמן זה כסף.

איתן מאיר: אם אתה שואל אותי, אדוני היושב-ראש, איפה זה תקוע כרגע – צריך לשנות תקנה, ואת זה לדעתי אפשר לעשות תוך יומיים כי לא צריך לעבור אף ועדת כנסת, כדי להאריך את הזמן של הסגירה הפיננסית, ואז מחר בבוקר אוכל להפקיד.

איתן מאיר: כאשר הדברים נמצאים גם בידיי וגם בידי הממשלה אפשר בתוך פרק זמן קצר מאוד להקים תחנת כוח של 800 מגה-ואט, ודרך אגב, אנחנו לא היחידים.

איתן מאיר: אני לא מדבר רק עבור "דליה אנרגיות כוח", אלא עבור כל היצרנים הפרטיים, כדי שנקום מחר בבוקר.

איתן מאיר: כדי שזה יקרה דומני שנכון שוועדת הכלכלה, כמו הממשלה בהחלטתה, תוודא שהדברים יקרו מהר.

איתן מאיר: אני יודע ששר התשתיות הלאומיות החדש עושה הכול על מנת שזה יקרה מהר.

איתן מאיר: למה זה לא קורה מהר?

איתן מאיר: נדמה לי שאני לא צריך להשיב.

איתן מאיר: הגיע הזמן שניקח את העסק בידיים.

איתן מאיר: מושקע כאן הרבה מאוד כסף.

איתן מאיר: אנחנו השקענו כבר מיליוני שקלים כדי שהמערכת שאנחנו מופקדים עליה תקום, וכך גם חברות אחרות.

איתן מאיר: תודה רבה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: אבקש לשמוע את התייחסותו של ד"ר אילן סולימאן, סגן יושב-ראש הרשות לשירותים ציבוריים חשמל לדברים האחרונים שנאמרו.

אופיר אקוניס: אני מבין שהחסמים הבירוקרטיים נמצאים אצלכם?

אילן סולימאן: ממש לא.

אילן סולימאן: אציג את הדברים.

אילן סולימאן: את המקרה של מר איתן מאיר אני מכיר.

אילן סולימאן: אנחנו יודעים על מה הוא מדבר.

אופיר אקוניס: כך אמר גם מר עידו גרינברג.

אילן סולימאן: אתחיל דווקא בעניין הסולארי.

אילן סולימאן: היה קצת בלבול בדברים שנאמרו כאן.

אילן סולימאן: יש שתי הסדרות, אחת שכבר בפועל ואחת שלקראת פרסום.

אילן סולימאן: ההסדרה שקיימת היום בפועל מאפשרת לצרכן – לא ליצרן – לשים מתקן על הגג שלו ולייצר אנרגיה לעצמו.

אילן סולימאן: הגיעה פנייה של המערכת הבנקאית והיזמים על שיש חסמים בעניין המימוני.

אילן סולימאן: אמנם לא בכל דבר אנחנו מסכימים, אך בעניין הזה אני חייב לציין את חברת החשמל שנרתמה למהלך הזה.

אילן סולימאן: הוצאנו לשימוע וגם להתייחסות של הבנקים והיזמים מנגנון שמקל, שמאפשר לצרכן להורות על העברת הכסף לחשבון ומונע מחברת החשמל לבצע קיזוז.

אילן סולימאן: אבל בסופו של דבר אנחנו מדברים על הסדר צרכני.

אילן סולימאן: כל עוד לא יהיה שם הצרכן, לא יהיה הסדר.

אילן סולימאן: ההסדרה שעליה מדברים היצרנים נמצאת היום בשימוע.

אילן סולימאן: אתם מודעים לה.

אילן סולימאן: היא מאפשרת לשים מתקנים גם עד 5 מגה-ואט.

אילן סולימאן: צריך להבין שבמסגרת הזאת מדובר על רישיון ייצור כדי שלא תהיה בעיה של שיעבוד של הנכס או של תזרים ההכנסות.

אילן סולימאן: לכן צריך להבחין.

אילן סולימאן: יזם שלא מוצא את מקומו בהסדרה שמיועדת לצרכנים מוזמן להיכנס להסדרה הגדולה.

אילן סולימאן: דרך אגב, 350 מגה-ואט בפוטו-וולטאי במסגרת שתי ההסדרות הללו, יציבו אותנו בתחום הזה כאחת המדינות המובילות ביחס של PV לאנרגיות.

אילן סולימאן: באשר לאנרגיות הקונבנציונליות, שעליהן דיבר מר איתן מאיר, צריך להבין שגם המערכת של היצרנים התחילה בתהליך של: "חברים, תנו לנו רישיון, אל תתערבו ואנחנו בפנים".

אילן סולימאן: מאז 2005 אנו צועדים בתהליך אטי, ביחד איתם, למרות שלחלקם לא היו סגירות קרקע, למרות שלחלקם לא היו בכלל הסכמי גז, למרות שחלקם בכלל לא הבינו את המערכת, ואנו מלווים אותם.

אילן סולימאן: יישמנו הסדרה ראשונה ב-2005.

אילן סולימאן: ביחד עם המערכת הממשלתית הובהר שאנחנו צריכים לתת רשת ביטחון גדולה יותר.

אילן סולימאן: כבר בשנה שעברה פורסמו תעריפים למתקנים הללו.

אילן סולימאן: אנחנו לא מנסים לעכב את התהליך הסטטוטורי.

אילן סולימאן: אנחנו מנסים ביחד עם המינהל ועם הגורמים האחרים לתת לכם מענה.

אילן סולימאן: הגיעו הסוגיות של סגירה פיננסית.

אילן סולימאן: פרסמנו את ההחלטות בעניין הזה.

אילן סולימאן: התהליך הזה נעשה במשולב.

אילן סולימאן: גם הממשלה בהחלטה האחרונה שתיכנס כנראה לחוק ההסדרים קבעה יעדים כלשהם כיצד לפתור את הבעיות אצל כולם וקבעה לוחות זמנים.

אילן סולימאן: אני מציע במקום לתקוף אותנו להראות את הצדדים האלה בהיבט של הניסיון להירתם ביחד אתכם.

אילן סולימאן: עליכם להבין שבסופו של דבר מדובר בתהליך שבו אנו רוצים להכניס יצרנים פרטיים.

אילן סולימאן: בכך אין ספק.

אילן סולימאן: אני מעריך שהם ייכנסו.

אילן סולימאן: ההסדרות שאנחנו מפרסמים בקצב של אחת לחודשיים באות מתוך מטרה לענות לצרכים של היצרנים הפרטיים, לצרכים של המערכת הבנקאית ולצרכים של הקרקע, וזה נעשה.

אילן סולימאן: אתה שואל אותי אם אני רואה את הסוף – אני מעריך שכן, שבמהלך השנה הזאת, עם החלטת הממשלה האחרונה, עם ההסדרים שנקבעו: מה יעשה משרד התשתיות הלאומיות, מה תעשה הרשות לשירותים ציבוריים חשמל ומה יעשה משרד האוצר, נצליח להתקדם.

אילן סולימאן: אני מקווה שאתם תצליחו לסגור את הנושאים של הגז ושל רכישת הטורבינות.

איתן מאיר: אני מדבר על ימים.

איתן מאיר: למה עד סוף השנה?

אילן סולימאן: מדובר בתהליך ממשלתי שמתמצה לסוף אוגוסט 2009, במטרה להשלים את כל הדברים שנשארו.

איתן מאיר: אפשר לעשות את זה מוקדם הרבה יותר כי כל יום שעובר הוא עבורנו הוצאה כספית.

איתן מאיר: דרך אגב, אני לא תוקף.

איתן מאיר: אני מציין עובדות.

איתן מאיר: אני מעוניין להקים תחנת כוח, זה הכול.

מנחם רזניק: למה לא להפקיד את התוכנית?

מנחם רזניק: היא עומדת בפני הפקדה.

אילן סולימאן: אתה רוצה שנפרוס את הבעיה הפרטנית של "דליה אנרגיות כוח"?

אילן סולימאן: עזוב, זה לא רלוונטי.

אילן סולימאן: זה באמת לא המקום לדון בעניין.

אילן סולימאן: במשך 6 חודשים הנושא היה אצלכם ולא הפקדתם.

אילן סולימאן: אז אל תבוא אליי בתלונות.

איתן מאיר: אני מזכיר לך שלא היה גז, ולא באשמת "דליה אנרגיות כוח".

איתן מאיר: למדינת ישראל לא היה גז.

אילן סולימאן: נכון.

אילן סולימאן: נקיים את הדיון בינינו אחר-כך.

אילן סולימאן: באשר לתעו"ז – התעו"ז קיים כאפשרות וולונטרית לכל צרכן.

אילן סולימאן: אני מודע לטיעון שהיום המסגרת הקיימת של התעו"ז לא מאפשרת לצרכן גמישות.

אילן סולימאן: מצד שני, עליכם להבין שאם אני מעוות את התעו"ז הוא לא מייצג את המחיר במשק.

אילן סולימאן: לכן יצירת איזו אופציה לצרכן שלא יצרך חשמל או כן יצרך חשמל בשעות שאני לא צריך בהנפקות של הרווח המשקי, לא תביא להפחתת הצריכה.

אילן סולימאן: אנו כן בוחנים בכל זאת איזו הסדרה לצרכנות ביתית בהיבט הזה, מעבר לוולונטרי, אבל כאן אני חייב שיתפרסמו המשאבים החדשים, מערך השעות והעלויות השונות, והם אמורים להתפרסם במהלך השנה.

אילן סולימאן: אנחנו עכשיו בבחינה של תהליך.

אילן סולימאן: כאשר זה יתפרסם נוכל לבחון האם אפשר אכן ליצור אינסנטיב לצרכנות הביתית בצורה פשוטה יותר, שייתן את מה שאנו רוצים.

אילן סולימאן: זה לא אינסנטיב שהצרכן לא יצרך חשמל, אלא שיוביל באמת להפחתה.

אילן סולימאן: אין לי ספק שנושא ניהול הביקושים הוא נושא משמעותי ביותר.

אילן סולימאן: אני מבין את מערכת החשמל ואת חברת החשמל, שאי אפשר לקחת את זה for granted בתכנון משק החשמל לטווח ארוך ולהגיד: על זה אנחנו נסמכים וזה שיימנע את המחסור.

לאה ורון: תוכל לפרוס בפני הוועדה תחזיות, כמה חשמל אתם צופים שיהיה מייצור של צרכנים על הגגות, כמה חשמל אתם צופים ובאיזו תקופה יהיה מהחברות הפרטיות מסוג "דליה אנרגיות כוח", "סולאר גרין סאן בע"מ", "דור-אד אנרגיה" ואחרות?

אילן סולימאן: נושא ה-PV הוא פונקציה של מחיר.

אילן סולימאן: אני מעריך שכל 350 המגה-ואט שיהיו לנו עד לשנת 2014, כולם ייכנסו.

עופר פיק: כרגע זה תקוע.

עופר פיק: יש חסם שאתם לא מטפלים בו.

אילן סולימאן: לא תקוע.

מנחם רזניק: אנחנו באים מן השטח.

מנחם רזניק: מימון לא יכול להתקיים כרגע, ולא יוכל להתקיים כל עוד לא יוסדר שההכנסות מחברת החשמל יוכלו להיות מופקדות כביטחון בבנק.

אילן סולימאן: במערכת שבה מדובר, התוספת של 300 מגה-ואט, אכן זו ההסדרה.

אילן סולימאן: אתם מערבבים בין שני דברים.

אילן סולימאן: אני אומר שוב, המערכת המדוברת, התוספת של 300 מגה-ואט במתקנים גדולים - - -

עידו גרינברג: עזוב את ה-300 מגה-ואט.

עידו גרינברג: בואו נתמקד לרגע ב-50 מגה-ואט הראשונים.

אילן סולימאן: 50 מגה-ואט הוא הסדר צרכני.

אילן סולימאן: כרגע הפתרון שאנחנו מציעים, ונמצא גם אצלכם וגם אצל הבנק עם חברת החשמל, ראשית אין זכות קיזוז לחברת החשמל על החוב.

אילן סולימאן: שנית, הצרכן יכול להורות על העברת החשבון אך לא יכול להזיז את זה בלי הנחיה של המערכת הבנקאית.

אילן סולימאן: עדיין, איך שלא תסובבו את הגלגל, בסופו של דבר אם לא יהיה צרכן בהסדר הזה – לא יהיה הסדר.

דן גרינברג: אבל אין בעיה של צרכן.

דן גרינברג: הצרכן לא חסר.

אילן סולימאן: עכשיו ההסדר נמצא בשימוע.

אילן סולימאן: נצטרך לקבל את התגובות.

אילן סולימאן: האם לא ראיתם את זה?

עידו גרינברג: לא.

אילן סולימאן: פורסם לפני חודש שימוע בנושא פתרון אמות המידה להסדר PV קטן ושיפורן.

אילן סולימאן: הוא נמצא באתר הרשות לשירותים ציבוריים חשמל.

אילן סולימאן: אתם מוזמנים להסתכל ולהגיב עליו.

קריאה: צריכים להגיב עד 31 במאי 2009.

אילן סולימאן: גם אם תגיבו קצת אחרי, זה בסדר.

אילן סולימאן: שנינו יודעים שחשובה תגובת המערכת הבנקאית, שתקבל את ההסדר הזה ואז "בא לציון גואל".

אילן סולימאן: באשר לאנרגיות מתחדשות – אם מדובר על קונבנציונלי וקוגנרציה, אלה שתי מערכות הסדרה שונות.

אילן סולימאן: הפוטנציאל שמדובר עליו הוא בין 2,000-3,000 מגה-ואט.

אילן סולימאן: כאשר ייסגרו הסדרים תומכי מימון ואמות מידה שמסדירות את מערכת היחסים עם ספק שירות חיוני, למעשה מאותו רגע הכול תלוי לחלוטין ביזם.

אילן סולימאן: אנו מנסים להעמיד בשם המדינה את כל רשתות הביטחון האפשריות כשהתהליך הזה ייצא לדרך.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור למר אודי לוי, מנכ"ל "מכרות נחושת תמנע".

אהוד לוי: שלום לכולם.

אהוד לוי: אני מתקשר לדיון הזה בשני היבטים.

אהוד לוי: קודם כול כמי שבמשך שנים רבות מייצג בתמנע חשמל בדיזל, בשיתוף פעולה מלא עם חברת החשמל בהנחיות הפיקוח.

אהוד לוי: העניין הזה עובד ואנחנו מספקים ברגעי השיא פחות או יותר כ-10% מהצריכה של אילת.

אהוד לוי: זה תחום אחד שעובד.

אהוד לוי: הוא עובד באופן קבוע במשך שנים ואני באמת מודה על שיתוף הפעולה.

אהוד לוי: מנכ"ל חברת החשמל, מר לסקר נקלע לסיטואציה לא נעימה.

אהוד לוי: אני חושב שעברנו את הדיון הזה.

אהוד לוי: אני מקווה שנלך קדימה מפני ששיתוף הפעולה בהמשך ובעתיד חשוב מאוד.

אהוד לוי: אני מבקש להוסיף מטעמי מה שאולי נאמר כאן כבר.

אהוד לוי: אנחנו חייבים לדחוף קדימה את האנרגיה הירוקה, את האנרגיה התחליפית.

אהוד לוי: לא ייתכן ששוב נחכה ונהיה בסאגה של התפלת המים, שניזכר 20-30 שנים מאוחר יותר למה לא התפלנו בעבר.

אהוד לוי: בתמנע אני מחזיק בקרקע תעשייתית שאיננה חייבת בשינויי ייעוד קרקע, כאשר קולגות שלי בכל הערבה, במועצה האזורית אילות ובערבה התיכונה, נדרשים לשינויי ייעוד קרקע, דבר שלוקח שנים.

אהוד לוי: את זה אני שם בצד.

אהוד לוי: אני מדבר על קרקע תעשייתית.

אהוד לוי: אני מדבר על הקמת תחנה של PV או תחנה סולארית אחרת שתוכל לתת 5 מגה-ואט, ואותה אני יכול להקים בהינף-יד כאשר אין שום בעיה של כסף, אין שום בעיה של יזמות, אין שום בעיה של קרקע סטטוטורית שיכולה לעכב את העניין.

אהוד לוי: אבל אנחנו תקועים עדיין כמו חברים אחרים בשל הרגולציה ואישור התעריף והשימוע, ונחכה אני לא יודע עד מתי.

אהוד לוי: הכסף ביד, האופציה קיימת ואנחנו חייבים לדחוף את זה קדימה לטובת כולנו.

אהוד לוי: כל אחד במשפחתו, במחלקתו, בעניינו חייבים לדחוף את העניין הזה.

אהוד לוי: אני רוצה שזה יהיה כתוב בפרוטוקול, כמי שדוחף את העניין הזה בערבה.

אהוד לוי: אני מניח שאני אהיה הראשון שיקים חווה סולארית של 5 מגה-ואט בתחום הערבה.

אהוד לוי: תודה רבה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: הדובר הבא הוא מר ציון עמוסי ממשרד התשתיות הלאומיות, מנהל מינהל החשמל, בבקשה.

ציון עמוסי: אני רוצה להתייחס למערכת שראינו.

ציון עמוסי: בנינו עם חברת החשמל תוכנית חירום לנושא החשמל כדי שבקיץ לא נעמוד בפני בעיה של חוסר בחשמל.

ציון עמוסי: מר עמוס לסקר, מנכ"ל חברת החשמל, דיבר על ביקוש של 10,250 מגה-ואט בימים החמים של הקיץ, כאשר הרזרבה היא בסביבות 2%-3%.

ציון עמוסי: זה מצב לא סביר, שלא קיים דומה לו בשום מדינה כמעט בעולם, במיוחד כשאנו נמצאים במצב שאנו לא יכולים לקבל ממדינות אחרות וממקומות אחרים תוספת של חשמל.

ציון עמוסי: למעשה אנו רואים שהביצוע של תוכנית החירום לא התממש עדיין עד הסוף.

ציון עמוסי: היינו אמורים לפחות בקיץ הזה להיות עם קצת יותר רזרבה.

ציון עמוסי: ב-2009 לקראת הקיץ היינו אמורים להיות עם שתי טורבינות נוספות ברמת חובב שהיו אמורות להיות כבר מופעלות.

ציון עמוסי: בפועל, בשל עיצומי העובדים הן לא נכנסו לפעולה.

ציון עמוסי: זה אומר שאנו למעשה נמצאים במינוס של אספקה.

ציון עמוסי: הדבר הזה מצריך מאתנו להשקיע הרבה יותר גם בקוגנרציה, גם בשמירת האנרגיה, להגיע להסכמים עם צרכנים כדי שלא נגיע למצב קטסטרופלי.

לאה ורון: אולי אדוני מוכן להיכנס לנושא התיקונים בחוק החשמל שאתם מביאים לוועדה חדשות לבקרים על מנת להאריך את התוקף של הרישיונות.

ציון עמוסי: כפי שאמרנו, והזכיר את זה קודם מר אילן סולימאן מן הרשות לשירותים ציבוריים חשמל, הממשלה קבעה כמה בעיות שעד חודש אוגוסט אמורות להיפתר, גם של יצרני החשמל הפרטיים, גם בנושא האנרגיות המתחדשות.

ציון עמוסי: למרות שבהתחלה היתה כוונה שזה יהיה רק יצרנים פרטיים, מכיוון שכיום יש קרוב ל-3,000 מגה-ואט רישיונות לייצור חשמל והיצרנים הפרטיים לא מצליחים להגיע לסגירה סופית הרי גם חברת החשמל כחברה מובילה יכולה לתת פתרונות.

לאה ורון: כנראה לא הבהרתי את עצמי נכון.

לאה ורון: ב-14 ביולי 2008 אישרה הכנסת למשך שנה נוספת את תיקון מספר 8 לחוק בנושא הארכת רישיונות של החברה.

לאה ורון: בעוד פחות מחודשיים מה בכוונת

לאה ורון: כם לעשות ביחס לחוק הזה?

לאה ורון: הרי תוקף הארכת הרישיונות יפוג.

לאה ורון: האם תפנו שוב לכנסת לבקש הארכה?

לאה ורון: האם הרפורמה תצא לדרך?

לאה ורון: מה יקרה?

ציון עמוסי: נכון לרגע זה, כפי ששמעתם מתנהל משא ומתן לגבי השינוי המבני.

ציון עמוסי: לא יהיה מנוס מלהאריך את התקנות בהתאם למשך תקופה נוספת.

עמוס לסקר: לפני 7-10 ימים הוצאנו מכתב לשר התשתיות הלאומיות ולשר האוצר עם בקשה להאריך את תוקף הרישיונות בשנה נוספת.

עמוס לסקר: אני מניח שזה יגיע לפתחה של ועדת הכלכלה.

ציון עמוסי: בכל מקרה, אם לא נעמוד בתוכנית החירום ויצרנים פרטיים לא ייכנסו, אנחנו נעמוד בפני קטסטרופה.

ציון עמוסי: מה שקיים בקיץ הזה עלול להיות גם בקיץ הבא.

ציון עמוסי: אנחנו זקוקים למעשה לסיוע גם של העובדים בחברת החשמל, גם של חברת החשמל וגם של היצרנים הפרטיים.

ציון עמוסי: תודה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור לגברת רונית מזר, מנהלת האגף לתכנון במינהל התכנון במשרד הפנים, בבקשה.

רונית מזר: במסגרת הבקשה של חברת החשמל בתוכנית החירום, משרד הפנים, המועצה הארצית לתכנון ובנייה והממשלה אישרו 3 תוכניות, גם ב"חגית", גם ב"אשכול" וגם ברמת חובב.

רונית מזר: כל שלוש התוכניות הללו נותנות היקף של 990 מגה-ואט.

רונית מזר: הן מאושרות ואפשר לבצע אותן.

רונית מזר: כך שלהגיד שיש כשלים בירוקרטיים ומעכבים, לפחות בהקשר הזה כל התוכניות הללו מאושרות.

רונית מזר: גם 5 תחנות כוח של יצרנים פרטיים מאושרות כבר מזמן, והן ייתנו 1,250 מגה-ואט.

רונית מזר: הן לא מוקמות בגלל בעיות אחרות ולא בשל כשלים בירוקרטיים סטטוטוריים.

רונית מזר: זה לפחות מבחינת ההליכים הסטטוטוריים במינהל התכנון.

עמוס לסקר: אני חייב להעיר שסטטוטוריקה לא מסתיימת אצלכם.

עמוס לסקר: אחריכם יש גם ועדות מקומיות.

עמוס לסקר: אני לא רוצה להיכנס לזה, אבל אני מאשר את כל מה שאת אומרת.

רונית מזר: כל תחנות הכוח מאושרות במועצה הארצית ובוועדה לתשתיות לאומיות, לא בוועדות מקומיות.

עמוס לסקר: אבל נדרשים גם היתרי בנייה והיתרי חפירות וכולי.

רונית מזר: היתרי בנייה זה דבר אחר.

רונית מזר: אני מדברת על התוכניות עצמן.

עמוס לסקר: אבל מה שאמרת, נכון.

עמוס לסקר: אני לא מתווכח עם מה שאמרת.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור לנציגי מכון ואן ליר.

30289: אני נציגת הפורום הישראלי לאנרגיה, שהוציא ממש היום דוח בנושא הטיפול בשיא הביקוש לחשמל.

30289: בדוח הזה אנו מבטאים את החשש שלנו שהבעיה בטווח הארוך חמורה ביותר.

30289: כפי שאמר קודם מנכ"ל חברת החשמל על הרזרבה הדרושה, בטווח הארוך, של 10-20 השנים הקרובות, הצורך בהקמת תחנות כוח חדשות יהיה רב ביותר.

30289: מי שכתב אתנו את הדוח, ד"ר ארז סברדלוב, שהוא גם מכותבי תוכנית האב למשק האנרגיה ומן היועצים של מינהל התכנון בהקשר של משק האנרגיה, סבור שהבעיה המרכזית היא של הקרקע במדינת ישראל.

30289: כולם כמובן מכירים את העניין.

30289: אנחנו אי אנרגטי ועלינו לספק את שיא הביקוש של החורף או הקיץ הכול במדינת ישראל, שהיא מדינה קטנה.

30289: בעצם המאבקים שקיימים היום על-ידי ארגונים נגד תחנה D, נגד התחנה בכפר מנחם ונגד התחנה של "דליה אנרגיות כוח", הכול נובע מכך שאף אחד לא רוצה לגור בצדה של תחנת כוח, אבל בקרוב כולנו נגור ליד תחנה כזאת.

30289: לכן, וזה עלה כאן על-ידי כמה דוברים, הנושא של ניהול הביקוש וטיפול בביקושים הוא לא דבר שאי אפשר לבנות עליו את תוכנית העתיד, אלא צריך וחייבים לבנות עליו את התוכניות העתידיות, אחרת לא נוכל לחיות כאן.

30289: אנחנו מעלים בדוח שלנו כמה אפשרויות שצריך להתייחס אליהן, גם בטווח הקצר אבל בפירוש לטווח הארוך, כדי שלא נגיע בעוד 10 שנים לחפש איפה לבנות תחנת כוח ואז נצטרך להוריד גם כמה שכונות בשביל זה.

30289: נושא אחד, שעומד לפתחה של הרשות לשירותים ציבוריים חשמל כמי שאחראית על עניין התעריפים, הוא שינויים בתעריפים ותמרוץ צרכנים שאמור להביא להורדה של הצריכה, גם בשעות השיא וגם הצריכה בכלל בהנחה שהתייעלות אנרגטית כללית תוריד גם את הצריכה של שעות השיא.

30289: תמרוץ כזה יכול להיות איתות ברור מאוד בתעריפים לצרכנים הביתיים וגם לצרכנים התעשייתיים והמסחריים.

30289: דרך אגב, המגזר המסחרי הוא המגזר שעלה הכי הרבה בהיקף הצריכה שלו בעשור האחרון, הכפיל את צריכת האנרגיה שלו לעומת כל המשק שעלה רק ב-60%.

30289: זה מגזר שאין לו ממונה אנרגיה כפי שיש בתעשייה, אין שם התייחסות לנושא האנרגיה והם לא חייבים בדיווח למשרד התשתיות הלאומיות כפי שהתעשייה מחויבת.

30289: חייבים להתייחס ספציפית למגזר הזה כמגזר שצריך לטפל בו.

30289: נושא אחר שעלה כאן הוא הסברה על התייעלות והורדה בצריכה.

30289: זה הכרחי גם בטווח הקצר וגם בטווח הארוך.

30289: אין שום סיבה שאנשים לא יפנימו, כפי שהם סוגרים את הברז, שעליהם להוציא מן החשמל דברים שאינם בשימוש.

30289: כל הסטאנד-ביי צורך בסך הכול הרבה מאוד חשמל שלא משתמשים בו.

30289: גם זה עניין של חינוך, שלא להשתמש במכשירי חשמל כבדים בזמן השיא.

30289: זה עניין של חינוך ושל הסברה נכונה שמיועדת להפחית את צריכת השיא כי לא נוכל לענות על כל הצריכה.

30289: בנוסף לכך, כפי שהציג מנכ"ל חברת החשמל, הצליחו ביום שני שעבר להוריד רק 160 מגה-ואט בפסגה ניידת או בגנרטורים עצמאיים, שזה בערך שליש מן הכמות העומדת לרשותם, אפילו פחות מאשר מה שהם מעריכים שהם יכולים להשיג, אולי חצי מן הכמות העומדת לרשותם.

30289: צריך למצוא דרך להרחיב את ההסדרים הללו ואולי לכפות הפעלת גנרטורים והפעלת פסגה ניידת כי מי שנרשם כבר לפסגה ניידת ומקבל את ההנחה צריך להיענות לכך, ואולי ליצור אמצעים נוספים על-ידי חברת החשמל או גם על-ידי חברות פרטיות שמתמחרות את הורדת השיא בכסף.

30289: התנהל על כך ויכוח, זה עלה בדוח מבקר המדינה, האם קילו-ואט שיא שווה 6 דולר או 24 דולר.

30289: גם 6 דולר, אני בטוחה שצרכנים רבים מאוד לא יתנגדו לקבל 6 דולר בחשבון החשמל על מנת לכבות איזה מכשיר חשמלי בבית.

30289: יש היום אמצעים טכנולוגיים שחברת החשמל או חברות פרטיות – אם יוצרים את השוק הזה – יכולות להפעיל בתוך חודשים ספורים, כך אני מעריכה, אבל אין את הרגולציה המתאימה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: אתה רוצה לומר משפט אחד?

אופיר אקוניס: אנחנו חייבים לסיים.

נועם סגל: אני עורך מחקר במכון ואן ליר בנושא הרפורמה במשק החשמל.

נועם סגל: הרפורמה במשק החשמל החלה למעשה בשנת 1989, 20 שנים לפני התאריך שאנו נמצאים בו היום.

נועם סגל: הרפורמה עוצבה בשנת 1992.

נועם סגל: צרכי המשק אז היו שונים לחלוטין מהצרכים שיש היום.

נועם סגל: אני שומע את הדיון בוועדה, את הרצון לקדם את הרפורמה.

נועם סגל: הגיע הזמן לבדוק את הנחות היסוד שעומדות בבסיסה.

נועם סגל: משק החשמל של ישראל נמצא במחסור.

נועם סגל: זה לא הזמן לעודד ייצור, אלא הזמן לעודד חיסכון.

נועם סגל: צריך לחשוב איך לעשות את זה בצורה מושכלת.

נועם סגל: אנחנו יכולים לשבת כאן בעוד שנה, בעוד שנתיים, בעוד 20 שנים ובסופו של דבר נשב בחושך.

נועם סגל: צריך לנצל את ההזדמנות הזאת, שחברת החשמל והעובדים והמדינה נמצאים כאן ולדבר על עתיד חדש למשק האנרגיה של ישראל, עתיד של ירוק, עתיד של התייעלות אנרגטית.

נועם סגל: אחרת, כולנו נהיה באפלה.

ליאור ברון: אפשר לשאול שאלה אחת את מנכ"ל חברת החשמל?

ליאור ברון: הוא אמר שלא היתה טעות אנוש.

אופיר אקוניס: תשאל אותו אחר-כך בנפרד.

אופיר אקוניס: אנחנו לא במתכונת של מסיבת עיתונאים.

ליאור ברון: לא דיברו על הירידה בביקושי החשמל מתחילת השנה.

ליאור ברון: לפי הנתונים שהוצגו במצגת, שיא הביקוש יהיה גבוה יותר מאשר בשנה שעברה.

ליאור ברון: איך זה יתאפשר?

אופיר אקוניס: שמענו את הערתך, ואם דובר חברת החשמל יאפשר לך לשאול את המנכ"ל שאלה אז תעשו את זה מחוץ לפורום הישיבה.

עמוס לסקר: אין קשר בין שיא ביקוש ובין צריכת אנרגיה.

אופיר אקוניס: כעיתונאי הוא לא יכול לשאול בתוך מסגרת של ישיבה, אבל אם יום אחד תהיה חבר כנסת או מוזמן לוועדה תוכל לשאול.

אופיר אקוניס: מכיוון ששמענו על חוסר הידברות בין הנהלת חברת החשמל ובין ארגון העובדים, הייתי רוצה לשאול, אדוני המנכ"ל, האם תוכלו להודיע לנו כבר כעת על חידוש ההידברות ביניכם, אפילו במהלך השבוע הקרוב?

אופיר אקוניס: ההידברות ביניכם מהותית.

עמוס לסקר: כפי שאמרתי, למרות העניין הזה אנחנו רוצים להידבר.

עמוס לסקר: מצדי, ממחר בבוקר.

אופיר אקוניס: אדוני יושב-ראש ארגון העובדים, האם תחדשו את ההידברות ביניכם?

דוד צרפתי: אנחנו כמובן מברכים על כך.

דוד צרפתי: נכבד כל הידברות בתום-לב.

אופיר אקוניס: אנחנו שמחים שבעקבות הישיבה הזאת ההידברות בין ההנהלה ובין ארגון העובדים תתחדש בצורה טובה.

אופיר אקוניס: לא הידברות כפי שראינו כאן בתחילת הישיבה, אם יורשה לי.

לאה ורון: זה ההישג הכי גדול מן הישיבה הזאת.

אופיר אקוניס: מנהלת הוועדה, נא לרשום בסעיף הראשון של ההחלטה שלנו, שבסוף הישיבה סוכם בין הנהלת חברת החשמל ובין ארגון העובדים שההידברות ביניהם תתחדש.

אופיר אקוניס: אנחנו מברכים את שני הצדדים על חזרתה של ההידברות, ואני מקווה שבמהירות.

אופיר אקוניס: אמרת שכבר מחר בבוקר, אז תקבעו לכם את המועד ביומנים.

אופיר אקוניס: הוועדה שמעה סקירה על מצב משק החשמל ממנכ"ל חברת החשמל וכן התייחסות גורמים רלוונטיים נוספים.

אופיר אקוניס: הוועדה מביעה את דאגתה ממצב רזרבות החשמל הזמינות, למרות האופטימיות של מנכ"ל חברת החשמל שלא הבטיח בצורה מוחלטת את היעדר הפסקות החשמל בקיץ.

אופיר אקוניס: הוועדה ערה לכך שלפני כמה ימים קיבלה הממשלה כמה החלטות הנוגעות לקידום יצרני חשמל פרטיים ונושאים נוספים הקשורים לייעול משק החשמל, כאשר חלק מן ההחלטות מחייבות תיקוני חקיקה.

אופיר אקוניס: לפיכך הוועדה תמשיך לעסוק במשק החשמל, הן במסגרת טיפולה בחוק ההסדרים והן במסגרת דיונים נוספים, ככל שיהיה בכך צורך.

אופיר אקוניס: באשר לטוקבקים, הנושא שאתו פתחנו את הישיבה, אנו מבקשים להעביר אלינו עד מחר, אדוני דובר חברת החשמל, את פרטי ההתקשרות עם חברת "גוב-קרטין" וכן את הטוקבקים שכן הושתלו ברשת כדי שנוכל לראות אותם.

אופיר אקוניס: שאר הדברים הועברו כבר לטיפולו של מבקר המדינה.

אופיר אקוניס: אנחנו מודים לכם מאוד.

אופיר אקוניס: ניפגש כאן בוודאי עוד פעמים רבות נוספות.

אופיר אקוניס: תודה רבה.