ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 10, 2009-05-20 10:00

רוברט אילטוב: שלום לכולם, נציגי משרד החקלאות, אנחנו פותחים את הישיבה בנושא תקנות מחלות בעלי חיים (הקמה והפעלה של משקי טיפוח, הפצה, רבייה וגידול של עופות)(תיקון), התשס"ט-2009 וכן בנושא תקנות מחלות בעלי חיים (מדגריות)(תיקון), התשס"ט-2009.

רוברט אילטוב: עורכת הדין אביאני, בבקשה.

עו"ד אפרת אביאני: תקנות משקי טיפוח עוסקות בקביעה של תנאים מיוחדים למשקי רבייה, שהם משקים שצריכים ביקורת וטרינרית יותר מחמירה.

עו"ד אפרת אביאני: אנחנו מבקשים לעשות תיקון דומה למה שנעשה קודם בתקנות רישוי עסקים, להאחיד את ההגדרות של חומר הרבייה שעליו יחולו התקנות כך שהוא יחול על כל הביצים והאפרוחים של כל העופות שמנויים בפקודת מחלות בעלי חיים.

עו"ד אפרת אביאני: התיקון השני שאנחנו מבקשים הוא השלמה לתיקון קודם שביצענו בתקנות האלה, שבו אפשרנו לחטא ביצי רבייה בחומר חיטוי שהוא חלופי לפורמלדהיד, וזאת בעקבות פנייה של משרד התמ"ת אלינו בנושא החומר הזה, שהוא חומר מסוכן.

עו"ד אפרת אביאני: התבקשנו לא לקבוע שהחיטוי של הביצים ייעשה רק בפורמלדהיד אלא גם באמצעות חומר חיטוי אחר, שיאושר.

רוברט אילטוב: אם הוא מסוכן, למה לא פוסלים אותו?

עו"ד אפרת אביאני: את זה יסביר ד"ר פוקמונסקי.

עו"ד אפרת אביאני: זה תיקון שעבר וזאת תוספת שנשמטה מהתיקון הקודם.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: אני אומר מספר משפטים על מבנה משקי רבייה במדינת ישראל.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: ככל שרמת חומר הרבייה עולה מבחינת סוג העוף, שיכול להיות חומר טיפוחי או חומר רבייה ולא פטמים או מטילות ביצי מאכל, היות והחומר הזה יקר מאד יחסית לשלוחות האחרות, נבנים מבנים בתנאים של בטיחות ביולוגית וניתוק מהסביבה ברמה הרבה יותר גבוהה ועם עלויות הרבה יותר גדולות.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: בנושא חומרי חיטוי – בעבר הלא רחוק יחסית היה ידוע שהפורמלדהיד הוא חומר החיטוי היחיד שמסוגל לבצע את פעולת החיטוי היסודית על ידי חיסון קינון של חיידקים כמו סלמונלה, שמהווים בעיה לבריאות הציבור, אבל לא רק לבריאות הציבור אלא גם לבעלי כנף במקרה הזה ובכלל לבעלי חיים.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: לאורך השנים יצרנים בעולם פיתחו חומרי חיטוי, שהיו יעילים כמעט כמו הפורמלדהיד.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: אני מדגיש את המילה "כמעט" כי למעשה מוגדר בספרות העולמית הפורמלדהיד כקריטריון 100, הוא נלקח כמדד 100.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: הוא מסוגל לחסל את כל גורמי המחלה הידועים ויש חומרי חיטוי שמתקרבים למדדים של 90-95 לעומת הפורלמדהיד, כגון מי חמצן, אמוניום וחומרים שונים, כשהנטייה הכללית בעולם היום היא לשלב מספר חומרי חיטוי, כדי שטווח הפעולה יהיה רחב יותר והתפתחות העמידות מול החיידקים או מול הנגיפים תהיה הרבה יותר איטית.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: גם בארץ בוצעו הרבה מאד תצפיות ונסיונות על ידי השירותים הווטרינריים ונראה שלפחות בחלק גדול מהמקרים אפשר להסתפק בשימוש בחומרי חיטוי אחרים.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: לשאלה למה לא להוציא בכלל את הפורמלדהיד יש שתי תשובות: הראשונה היא שהתקיימו דיונים גם עם משרד התעשייה והעבודה וגם עם משרד הבריאות, ואני מצטט את הטוקסיקולוג הראשי של משרד הבריאות, שלפחות לגבי פורלמדהיד הדברים ידועים בבירור גם בהיבט החיובי וגם בהיבט של הסיכונים.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: כשדבר ידוע בהיבט של הסיכונים בצורה ברורה, אפשר למנות את מנגנוני הבלימה והזהירות אצל בני האדם שימנעו את ההשפעה השלילית של חומר חיטוי כגון פורמלדהיד.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: מדובר על רמות מירביות שניתן למדוד אותן וכמובן, על ציוד מיגון אישי של בני אדם.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: זה היבט אחד שמשרד הבריאות מסכים לו ואף הרחיבו את הנושא כי הטוקסיקולוג אמר שלגבי חומרי חיטוי חדשים שנכנסים לשטח, עדיין איננו יודעים בלוח זמנים האם יש להם השפעות שליליות על בריאות הציבור.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: לכן, לגבי פורמלדהיד אין להם התנגדות להשאיר אותו.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: העמדה שלנו להשאיר בשם המפורש את הפורלמדהיד נובעת מכך שיש מספר זנים של חיידקי סלמונלה, שמהווים סכנה משמעותית לבריאות בעלי החיים וגם לבריאות הציבור שרק בשימוש בפורמלדהיד בתנאים מסוימים, שלא בנוכחות העופות – אנחנו מדברים על לולים ריקים לאחר שלהקות יצאו משם, נבדקו ונמצאה נגיעות ברמה גבוהה של סוגים מסוימים של סלמונלה – יש לנו נסיון של למעלה מ-15 שנה בארץ שרק הפורמלדהיד מסוגל לחסל באופן אבסולוטי את הנוכחות של החיידקים האלה.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: לכן הסיבה היא שיתאפשר בשיקול הדעת של הנוגעים בדבר בשירותים הווטרינריים לקבוע מתי אין ברירה אלא להשתמש רק בפורמלדהיד.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: אני חוזר ומדגיש שהיוזמה להכנסת החלופות וחומרי חיטוי אחרים היא שלנו, של השירותים הווטרינריים מתוך מודעות לכך שיש יעילות טובה לחומרים ובנוסף לכך, היכן שרק אפשר, לא להשתמש בפורמלדהיד.

אתי בנדלר: האידוי הוא פעולה חליפית לשימוש בחומר חיטוי?

ד"ר שמעון פוקמונסקי: האידוי הוא שיטה טכנולוגית שיוצרת שכבה אחידה של גז.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: זה נעשה בחדרים אטומים לחלוטין עם מערכות פליטה שנבדקות על ידי משרד התמ"ת ברמות מירביות ומקביליות.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: הפורמלדהיד הוא החומר היחיד שמאפשר לביצה להיכנס להגדרה בצורה נקייה.

אתי בנדלר: זאת אומרת שהחקלאי, בעל הלול, הוא זה שמחליט האם לחטא בחומר חיטוי שאתם מאשרים או לבצע את הפעולה באמצעות אידוי.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: כן, מותנה בהחלטה שלנו כי לשירותים הווטרינריים במדינת ישראל יש מערכת ניטור ובקרה קבועים בכל משקי הרבייה והמדגריות במדינת ישראל כל שבועיים, דבר שנגזר מדרישות בינלאומיות.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: לכן אנחנו יודעים בזמן אמת האם יש יעילות לאותו חומר חיטוי שבחר המגדל או שצריך לתת לו חומר חיטוי אחר.

אתי בנדלר: השליטה על חומר החיטוי היא שלכם, אתם מורים לו באיזה חומר חיטוי להשתמש, אבל אם הוא בוחר באידוי, אין לכם say בעניין הזה.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: נכון.

ישראל חסון: במה משתמשים בעולם?

ד"ר שמעון פוקמונסקי: גם בפורמלדהיד.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: הכיוון הכללי הוא צמצום השימוש בפורמלדהיד למינימום ההכרחי.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: אני אתן דוגמה קיצונית ממצב אחר – בבדיקות של רקמות, בדיקות היסטופתולוגיות לצורך אבחון, אין שום חומר שיכול להחליף את הפורמלין.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: אני מעריך שבעשרות השנים הקרובות ואולי יותר ימשיכו להשתמש בפורמלין כי הוא החומר היחיד שיוצר את המודולציה לאיבר או לחלק של האיבר שאפשר אתו לבצע את הבדיקה.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: לכן, היכן שלא ניתן כי המציאות מצביעה על נוכחות כבדה מאד של זיהום מאד גבוה, אין מנוס לעיתים אלא להשתמש בפורמלדהיד.

ישראל חסון: אני לא מתווכח עם הקביעה הזאת.

ישראל חסון: בעולם המערבי, שאנחנו סמוכים גם על התקנים שלו, משתמשים באותו חומר?

ד"ר שמעון פוקמונסקי: משתמשים גם בחומרים אחרים, אבל יש גם שימוש בפורמלדהיד.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: למשל, באידוי ביצי רבייה הנטייה היא להמשיך ולהשתמש בחומר הזה.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: יש חומרי חיטוי אחרים, אבל אף חומר חיטוי אחר לא עובד באידוי ורק עם הפורמלין ניתן לאדות.

רוברט אילטוב: יש למישהו עוד שאלות?

רוברט טיבייב: עד כמה אנחנו מוכנים לכל מיני מחלות אצל בעלי חיים?

רוברט טיבייב: שמענו על העופות ועכשיו יש את שפעת החזירים.

רוברט טיבייב: האם יש לנו אמצעים להגן על עצמנו?

רוברט טיבייב: אני יודע שזה לא פשוט וזה לא בא מאיתנו, אבל השאלה היא עד כמה אנחנו מוכנים לתופעות מהסוג הזה?

ד"ר שמעון פוקמונסקי: במה שקשור לתחלואה בבני אדם אין מנוס מלהתייעץ עם משרד הבריאות ואני לא מוסמך לדבר בשמם.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: במה שקשור לשירותים וטרינריים והתמודדות עם מחלות, ואני מדבר בעיקר בשפעת העופות שהתנסינו בה במרס 2006, אנחנו ערוכים בצורה טובה מאד.

4414: כמו שאמר ד"ר פוקמונסקי, הפורמלדהיד הוא חומר טוב, הוא חומר מצוין עם תוצאות מקצועיות, אבל אנחנו משתמשים במה שמציעים לנו, במה שמותר וניאלץ להשתמש ברוב המקרים בחומרים החלופיים שיאושרו.

4414: בעת הצורך, על פי הנחיות השירותים הווטרינריים במקרים הקשים ביותר, ישתמשו בפורמלדהיד.

רוברט אילטוב: אתם מסכימים לתקנות?

4414: כן.

רוברט אילטוב: אם כך, נתחיל בקריאה של התקנות.

עו"ד אפרת אביאני: "תקנות מחלות בעלי חיים (הקמה והפעלה של משקי טיפוח, הפצה, רבייה וגידול של עופות)(תיקון), התשס"ט-2009.

עו"ד אפרת אביאני: תיקון תקנה 1. 1.

עו"ד אפרת אביאני: בתקנה 1 לתקנות מחלות בעלי חיים (הקמה והפעלה של משקי טיפוח, הפצה רבייה וגידול של עופות), התשמ"א-1981 – במקום הגדרת "חומר רבייה", יבוא: ""חומר רבייה" – ביצים לדגירה או אפרוחים של עופות כהגדרתם בפרט ג לתוספת הראשונה לפקודה.

אתי בנדלר: גם כאן אתם בעצם מרחיבים את סוגי העופות שהתקנות יחולו עליהם.

עו"ד אפרת אביאני: את התנאים המחמירים שחלים לגבי משקי רבייה, אנחנו מרחיבים לגבי כל סוגי העופות.

עו"ד אפרת אביאני: אחרי ההגדרה "סוג" יבוא: ""הפקודה" – פקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש] התשמ"ה-1985.

עו"ד אפרת אביאני: תיקון תקנה.

עו"ד אפרת אביאני: 2.

עו"ד אפרת אביאני: בתקנה 16(ג) לתקנות העיקריות, אחרי "לאדות את הביצים" יבוא "או לחטאן בחומר חיטוי שאישר המנהל", ואחרי "אוידו" יבוא "או חוטאו".

עו"ד אפרת אביאני: תחילה.

עו"ד אפרת אביאני: 3.

עו"ד אפרת אביאני: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

אתי בנדלר: שימי לב שבכותרת השוליים של תקנה 2 צריך להוסיף את המילים תיקון תקנה 16.

רוברט טיבייב: למה הכוונה במילים "חומר חיטוי שאישר המנהל"?

עו"ד אפרת אביאני: חומרי חיטוי והדברה לשימוש בבעלי חיים צריכים להיות רשומים ומאושרים על ידי מנהל השירותים הווטרינריים לפי תקנות שמסדירות את הנושא ונקראות תקנות מחלות בעלי חיים – תכשירים כימיים.

רוברט טיבייב: למה המנהל צריך לאשר את זה?

עו"ד אפרת אביאני: צריך לבקר את זה, צריך לוודא שהחומר הוא חומר מוכר, שאין לו תופעות לוואי, שהוא לא מסוכן, שהוא לא רעיל, שהוא מתאים ושהוא מקובל בשימוש במדינות המערב.

עו"ד אפרת אביאני: לא כל חומר חיטוי מותר בשימוש או בשיווק ולכן השירותים הווטרינריים גם מבקרים ומאשרים חומרי חיטוי והדברה לשימוש בבעלי חיים.

רוברט טיבייב: כלומר, המנהל לוקח את האחריות על עצמו.

עו"ד אפרת אביאני: כן.

עו"ד אפרת אביאני: לפי החוק אי אפשר לשווק חומר חיטוי אם הוא לא אושר על ידי המנהל, כמו תרופה.

רוברט טיבייב: זה בעצם עניין של אחריות.

עו"ד אפרת אביאני: נכון, זאת האחריות של השירותים הווטרינריים מכוח החקיקה.

רוברט אילטוב: אני מעלה את התקנות להצבעה.

רוברט אילטוב: הצבעה בעד התקנות – פה אחד נגד – אין נמנעים – אין תקנות מחלות בעלי חיים (הקמה והפעלה של משקי טיפוח, הפצה, רבייה וגידול של עופות)(תיקון), התשמ"ט-2009 נתקבלו.

רוברט אילטוב: התקנות אושרו פה אחד.

רוברט אילטוב: 2.

רוברט אילטוב: תקנות מחלות בעלי חיים (מדגריות)(תיקון), התשס"ט-2009

רוברט אילטוב: אנחנו עוברים לתקנות מחלות בעלי חיים (מדגריות)(תיקון), התשס"ט-2009.

עו"ד אפרת אביאני: התקנות האלה עוסקות בתנאים מיוחדים לגבי מדגריות.

עו"ד אפרת אביאני: יש פה האחדה של סוגי העופות בהתאם לתוספת הראשונה לפקודה ותיקון נוסף שאנחנו מבקשים הוא תיקון מאד קטן.

עו"ד אפרת אביאני: בתקנה 18א יש הסדר שמאפשר במקרים מסוימים לא להחתים חותמת על כל ביצת רבייה ואנחנו חושבים שההסדר הזה לא מתאים ולא נכון.

עו"ד אפרת אביאני: אנחנו מבקשים לשנות אותו כך שכל הביצים שבמגש המדגרה יוחתמו בחותמת של המגדל כדי לבקר את הנושא יותר טוב.

אתי בנדלר: האם היה שימוש לא ראוי בהיתר שלא להטביע את החותמת על כל אחת מהביצים?

ד"ר שמעון פוקמונסקי: כן, לפחות בשני מקרים בדוקים ובקנה מידה גדול של מאות אלפי ביצים.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: בתקנות משקי רבייה היה כתוב שעל כל ביצה שיוצאת ממשק הרבייה צריך לשים חותמת או סימן שהמנהל יקבע וזה יצר סתירה עם התקנה במדגריות, שאפשרה מצב שבו אם המדגריה נמצאת באותו יישוב שנמצא בו משק הרבייה, מותר להחתים שש ביצים בכל מגש שבמדגריה.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: קודם כל, היתה סתירה בין שתי התקנות.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: שנית, בעבר, מתחת לכל עץ רענן, היה הכל.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: כל משק החזיק מדגריות ורבייה, אבל זה לא קיים היום מסיבות של התפתחות הידע ומניעת הפצת מחלות.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: כמעט אין היום מדגריות שנמצאות באותו יישוב שיש בו משקי רבייה ולכן זה כבר הפך לעניין אנכרוניסטי.

ד"ר שמעון פוקמונסקי: בנוסף לכך, וזאת הנקודה הקריטית, לאור ההתפתחות במערכות הבקרה והניטור הקבועות, ישנה חיוניות בזיהוי מקור הביצה כדי שבמקרה של התפתחות זיהום חריג או יוצא דופן נוכל לעשות trace back כדי להגיע למקור מבלי לפגוע במקורות אחרים, אבל גם כדי להגיע למקור בוודאות ולטפל בבעיה.

רוברט אילטוב: האם לארגון מגדלי העופות יש טענות או בקשות?

4414: אני מברך על התיקון הזה, שנעשה קצת באיחור אבל נעשה והוא חיוני.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: אנחנו נתחיל בקריאת התקנות.

עו"ד אפרת אביאני: "תקנות מחלות בעלי חיים (מדגריות)(תיקון), התשס"ט-2009.

עו"ד אפרת אביאני: תיקון תקנה 1. 1.

עו"ד אפרת אביאני: בתקנה 1 לתקנות מחלות בעלי חיים (מדגריות), התשכ"ז-1967 (להלן – התקנות העיקריות), במקום הגדרת "סוגים של עופות" יבוא: ""סוגים של עופות" – מהעופות המפורטים בפרט "ג.

עו"ד אפרת אביאני: עופות" בתוספת הראשונה לפקודה.

עו"ד אפרת אביאני: "הפקודה – פקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש] התשמ"ה-1985.

עו"ד אפרת אביאני: תיקון תקנה 18א.

עו"ד אפרת אביאני: 2.

עו"ד אפרת אביאני: בתקנה 18א לתקנות העיקריות – אחרי "מספר משק הרבייה" יבוא "בדרך שקבע המנהל, על כל ביצה שבמגש המדגרה".

עו"ד אפרת אביאני: פסקאות (1) ו-(2) יימחקו.

עו"ד אפרת אביאני: תחילה.

עו"ד אפרת אביאני: 3.

עו"ד אפרת אביאני: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

רוברט אילטוב: אני מעלה את התקנות להצבעה.

רוברט אילטוב: הצבעה בעד התקנות – פה אחד נגד – אין נמנעים – אין תקנות מחלות בעלי חיים (מדגריות)(תיקון), התשס"ט-2009 נתקבלו.

רוברט אילטוב: התקנות אושרו פה אחד.

רוברט אילטוב: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.