ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 17, 2009-06-02 10:00

אופיר אקוניס: בוקר טוב, אני שמח ומתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה לדיון בנושא: השקעות בתיירות כמנוף ליציאה מהמיתון לצמיחה ולעידוד התעסוקה.

אופיר אקוניס: אני עוד יותר שמח שמצטרפים לישיבה שר התיירות סטס מיסז'ניקוב, שרת התיירות לשעבר חברת הכנסת רוחמה אברהם-בלילא וכמובן חברי הכנסת המכהנים בוועדת הכלכלה.

אופיר אקוניס: שלא יהיו אי-הבנות, בשעה 11:00 אמור להתקיים תרגיל ארצי של פיקוד העורף ואנו נמצאים כעת באזור מוגן, אז אם יצטרפו אלינו אנשים שאינם שייכים לפורום הזה נקבל אותם בברכה ונמשיך את הישיבה כמתוכנן.

אופיר אקוניס: אנו נמצאים בתוך האזור המוגן ולא נצטרך לצאת אלא רק ייכנסו אלינו.

אופיר אקוניס: זה רק למען הסדר הטוב.

אופיר אקוניס: נעסוק הבוקר במגוון נושאים שקשורים בענף הכל-כך חשוב למדינת ישראל ולארץ ישראל, שאני חושב שהיא גם מדינה וגם ארץ, שיש בה הכול לתייר הישראלי וכמובן לתייר שמבקש לבוא אלינו ממקומות אחרים – מהחרמון המושלג בצפון, דרך המקומות הקדושים, הכנרת, מרכז הארץ, ועד כמובן אילת בדרום, המדבר הגדול שיש לנו, שגם הוא אזור שאנשים רבים אוהבים אותו.

אופיר אקוניס: יש מגוון של מקומות שאפשר למצוא בהם תעסוקה לכל תייר ותיירת, גם לתיירות המקומית, לתיירנים הישראלים, וגם כמובן לאנשים שרוצים לראות את ארץ הקודש, ואני מניח שיש כמה מיליונים בעולם שרוצים לראות את ערש הדת שלהם והתרבות שלהם, וגם זו תיירות חשובה.

אופיר אקוניס: בישיבה הזאת נעסוק, בין היתר, בהצעת משרד האוצר להטיל מע"מ על שירותי תיירות נכנסת.

אופיר אקוניס: נשמע את עמדות הצדדים; נעסוק בהקמת מינהל ההשקעות בתיירות במשרד התיירות; במימון הגנות ים המלח; בתקציב שיווק והקמת רשות שיווק לאומית; בעידוד ביקורי צליינים בישראל בהמשך לביקור האפיפיור בארץ.

אופיר אקוניס: אדוני השר, אשמח שאתה תהיה ראשון הדוברים ותציג את פעולות משרד התיירות.

אופיר אקוניס: אם אינני טועה, היית גם יושב-ראש שדולת התיירות בכנסת הקודמת, ואני מחליף אותך בכנסת הזאת.

אופיר אקוניס: אדוני השר, בבקשה.

סטס מיסז'ניקוב: קודם כול, בוקר טוב לכל הנוכחים, לחברי הכנסת, לבכירים בענף התיירות שיושבים מולי, לאנשי משרדי ולכל האורחים.

סטס מיסז'ניקוב: לכבוד הוא לי להיות מן הצד השני של המתרס.

סטס מיסז'ניקוב: אחרי שניהלתי את ועדת הכספים והייתי מי שמקבל בדרך כלל את פני השרים ושומע על הפעילויות שלהם, עכשיו אני מן הצד השני של המתרס.

סטס מיסז'ניקוב: לוועדת הכלכלה – וגברת לאה ורון תאשר את דבריי – היתה לי תמיד פינה חמה בלב כאשר ביקרתי כאן והשתתפתי בדיונים.

סטס מיסז'ניקוב: עכשיו אני נמצא כאן כאורח.

סטס מיסז'ניקוב: אני מקווה מאוד שתתרשמו מן הפעילות שלנו וגם תבינו את המצוקות של ענף התיירות, דווקא בשנה קשה זאת.

סטס מיסז'ניקוב: אתחיל במצגת ואם תרצו לשאול שאלות, תוך כדי דבריי או בסיומם, בבקשה.

אופיר אקוניס: אני מעדיף שישאלו אחרי כן.

אופיר אקוניס: קודם תציג את המצגת בצורה מסודרת ומי שירצה להפנות אליך שאלות מוזמן לעשות כן לאחר סיום דבריך.

סטס מיסז'ניקוב: התיירות הינה הענף המתפתח ביותר בעולם.

סטס מיסז'ניקוב: על-פי נתוני התיירות העולמית לשנת 2007 היו 900 מיליון תיירים בעולם; 780 מיליארד דולר הכנסות; 3.6% תרומה לתוצר העולמי הגולמי; 4.1% צמיחה ממוצעת בשנה – לדעתי זה הענף הכי צומח בממוצע בשנה; ואחד מכל 12 מקומות עבודה בעולם נובע מתעשיית התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: אחר-כך תראו גם את המעגלים, הפנימי והחיצוני, שנובעים מענף התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: נתוני התיירות בישראל לשנת 2008 – יושבת לידי שרת התיירות לשעבר שכיהנה כאן בחלק מן השנה הזאת, וזה גם הרבה מאוד בזכותה.

סטס מיסז'ניקוב: היו 3 מיליון כניסות תיירים לישראל; 25 מיליארד שקלים תרומה ישירה לתמ"ג, שמהווים 3.5% מהתמ"ג; 52 מיליארד שקל תרומה כוללת לתמ"ג, שמהווים 7.3% מהתמ"ג; 90,000 מועסקים ישירות בתיירות, שהם 3.2% מכלל המועסקים במשק; ואם אנו לוקחים ביחד את המעגל הפנימי והחיצוני, יש בסך הכול 160,000 מועסקים בפעילות הנובעת מתיירות, שמהווים 5.8% מכלל המועסקים במשק.

סטס מיסז'ניקוב: והמשפט האחרון הוא לדעתי החשוב ביותר: על כל שקל שמשקיעים בתיירות, מקבלים ערך מוסף גבוה של 80%, כסף שנשאר בארץ, וזה חשוב.

סטס מיסז'ניקוב: תיכף נגיע לנוסחה, על-פיה כל 100,000 תיירים מוסיפים 4,000 מקומות עבודה ו-200 מיליון שקל בהכנסות.

סטס מיסז'ניקוב: אין ענף דומה לענף התיירות מבחינת ההכנסות ומבחינת יצירת מקומות עבודה.

סטס מיסז'ניקוב: צריך לזכור את זה כל הזמן כאשר דנים על נושא התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: התיירות היא מנוף כלכלי.

סטס מיסז'ניקוב: דווקא בשנים 2009-2010, שמוגדרות שנים קשות מאוד מבחינה כלכלית, ענף התיירות יכול לשמש פלטפורמה לשני היעדים החשובים ביותר של הממשלה: א) המאבק באבטלה ועידוד תעסוקה; ב) סגירת פערים בין הוצאות והכנסות, דהיינו מאבק בגירעון של 6.5%.

סטס מיסז'ניקוב: ענף התיירות מטפל בשני היעדים שהוגדרו על-ידי הממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: תסתכלו על המספרים: תוספת של מיליון תיירים נכנסים תורמת לתמ"ג 8.4 מיליארד שקלים ויוצרת 40,000 מקומות עבודה; תוספת של 100,000 לינות ישראלים, דהיינו תיירות פנים, לא תיירות נכנסת, תורמת לתמ"ג כ-150 מיליון שקלים ויוצרת כ-1,000 מקומות עבודה.

סטס מיסז'ניקוב: כלומר, איך שלא תסתכלו על התיירות הנכנסת ועל תיירות הפנים, אנו מרוויחים מענף התיירות בגדול.

סטס מיסז'ניקוב: יש כאן ציטוט מתוך דוח בנק ישראל משנת 2007: "...

סטס מיסז'ניקוב: הערך המוסף של יצוא שירותי תיירות ... גבוה, וחשיבותם לצמיחת התוצר רבה ביותר".

סטס מיסז'ניקוב: התיירות כמחוללת תעסוקה – התיירות הינה תעשייה עתירה כוח-אדם.

סטס מיסז'ניקוב: היא מספקת מקור תעסוקה לעובדים בכל רמות ההשכלה וההכשרה המקצועית.

סטס מיסז'ניקוב: היא מאפשרת תעסוקה לכל המגזרים לרבות נשים, עולים חדשים, מיעוטים וחיילים משוחררים.

סטס מיסז'ניקוב: התיירות מהווה חלופה כלכלית ומקור לתעסוקה בפריפריה, בירושלים ובמגזרי המיעוטים.

סטס מיסז'ניקוב: אם אנחנו מדברים על סגירת פערים, על מאבק בעוני, על משיכת הפריפריה למרכז הארץ, על יציאה ממעגל הקסמים של מה שמוגדר "בין גדרה לחדרה", ענף התיירות הוא האמצעי.

סטס מיסז'ניקוב: תסתכלו היכן מרוכזים רוב בתי-המלון: באילת, בטבריה, צימרים בגליל, צימרים ואכסניות נוער בנגב.

סטס מיסז'ניקוב: זה בדיוק הפיזור שאנו רוצים.

סטס מיסז'ניקוב: אם נחפש את הערים במרכז הארץ שנהנות משירותי תיירות, נמצא לדעתי רק את נתניה.

סטס מיסז'ניקוב: יושב כאן חבר כנסת מסיעתי שפעם היה סגן ראש עיריית נתניה.

סטס מיסז'ניקוב: הוא התברך בעיר שיש בה הרבה בתי-מלון, אבל זהו, פרט כמובן לירושלים ותל-אביב.

סטס מיסז'ניקוב: כל השאר זה פריפריה.

סטס מיסז'ניקוב: גם את זה עלינו לזכור, שהתיירות תורמת תרומה רבה למאבק בעוני ולעידוד הפריפריות.

סטס מיסז'ניקוב: התיירות מהווה בסיס להתפתחות יוזמות בפריפריה, בעיקר של יזמים קטנים כגון: חדרי אירוח, אטרקציות, הסעדה, יקבים וכדומה.

סטס מיסז'ניקוב: כלומר, התיירות נותנת פרנסה גם לעסקים קטנים ובינוניים.

סטס מיסז'ניקוב: כיושב-ראש השדולה לעסקים קטנים ובינוניים אני חייב להגיד לך שלא בכדִי הפכתי להיות גם ליושב-ראש השדולה לתיירות.

סטס מיסז'ניקוב: ראיתי חפיפה רבה בין שני העיסוקים האלה כי רבים מן העסקים ניזונים מענף התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: משרד התיירות מסייע בפריפריה באמצעות הדרכה וסיוע ליזמים חדשים – 1,500 יזמים ב-5 השנים האחרונות – ופיתוח במגזרי המיעוטים.

סטס מיסז'ניקוב: אחת התוכניות שלנו מטרתה לפתח צימרים ותיירות כפרית בקרב מגזר המיעוטים ובקרב הבדואים.

סטס מיסז'ניקוב: מדובר גם על הקמת חדרי אירוח ומאות אטרקציות שמספקת תעסוקה לאלפי משפחות.

סטס מיסז'ניקוב: המשרד פועל להקמת תשתית תיירות, כפרי תיירות ופיתוח תיירותי.

סטס מיסז'ניקוב: התפתחות התיירות הכפרית והפריפריאלית משנה את פני התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: עסקים קטנים ובינוניים מהווים את מנוע הצמיחה של המשק ויוצרים שינויים כלכליים וחברתיים מרחיקי לכת.

סטס מיסז'ניקוב: בשקף הבא רואים את המעגלים שציינתי כבר קודם.

סטס מיסז'ניקוב: המעגל הפנימי זה כל עסקי התיירות שניזונים ישירות מתעשיית התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: המספרים שאתם רואים זה במיליוני שקלים תרומה למשק.

סטס מיסז'ניקוב: המעגל החיצוני זה כל הענפים שנמצאים במעגל השני וניזונים מן המעגל הראשון ומתעשיית התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: אתם זוכרים מה שאמרתי, 90,000 מקומות עבודה במעגל הראשון, 160,000 מקומות עבודה בשני המעגלים.

סטס מיסז'ניקוב: זה התרומה של כל הענפים הללו שאתם רואים כאן למשק.

סטס מיסז'ניקוב: אני מכליל כאן גם תרבות וספורט וגם ייצור מזון ומשקאות וכך הלאה וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: זה שקף שצריך לזכור כאשר מדברים על תעשיית התיירות באופן כללי.

סטס מיסז'ניקוב: עד כה דיברנו על הדברים הטובים.

סטס מיסז'ניקוב: כאן אנו מגיעים למשבר.

סטס מיסז'ניקוב: השנים 2009-2010 מתאפיינות במשבר כלכלי, לא רק אצלנו.

סטס מיסז'ניקוב: בעקבות המשבר הכלכלי העולמי, נרשמת ירידה בהיקף התיירות העולמית.

סטס מיסז'ניקוב: בארצות-הברית, למשל, נרשמה ירידה של 13% בתיירות הנכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: בינואר 2009 נרשמה בעולם ירידה בהיקף הלינות של תיירים בבתי-מלון: בצפון אמריקה ב-10.5%, באירופה ב-10.7%, במזרח התיכון ב-13.7% ובאסיה ב-18.3%.

סטס מיסז'ניקוב: המשבר בתיירות לישראל חמור יותר.

סטס מיסז'ניקוב: עד היום נרשמה ירידה של כ-22% במספר התיירים הנכנסים, גם עקב המצב הגיאו-פוליטי שלנו שהתבטא למשל במבצע "עופרת יצוקה" שהסתיים רק לפני כמה חודשים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מזכיר שלפני כן היתה מלחמת לבנון השנייה וכל מיני מבצעים וכל מיני פיגועים.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא תורם כמובן לכך שמדינת ישראל תופיע בעיני התייר הממוצע כיעד מבוקש.

סטס מיסז'ניקוב: גם את זה צריך להביא בחשבון כאשר מדברים על ירידה בהיקף התיירות נוכח המצב הכלכלי.

סטס מיסז'ניקוב: בשקף הבא רואים את התפתחות כניסות התיירים לישראל לאורך העשור האחרון.

סטס מיסז'ניקוב: שנת 2008 היתה שנת שיא.

סטס מיסז'ניקוב: בעקבות השקף הקודם שמראה על ירידה של 22% בתיירות הנכנסת בעקבות המצב הכלכלי, אנו צפויים ל-2.4 מיליון תיירים בשנת 2009.

סטס מיסז'ניקוב: על-פי תוכניות העבודה שלנו, אם הכול יילך כשורה ואם נוכל להגשים את מה שתכננו נוכל בשנת 2010 להגיע למספרים של שנת 2008.

סטס מיסז'ניקוב: היעדים שלנו מופיעים בשקף הבא: יעדים רב-שנתיים בתיירות הנכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: רוב האנשים בחדר הזה יודעים שמשרד התיירות השתמש בממצאי מחקר גדול מאוד של ארנסט ויאנג, חברה בינלאומית שערכה מחקר רחב היקף בנושא התיירות לישראל.

אופיר אקוניס: מתי נערך המחקר?

סטס מיסז'ניקוב: המחקר נערך ב-2006 ופורסם ב-2007.

סטס מיסז'ניקוב: על-פי מסקנות המחקר, שאומצו על-ידי משרד האוצר ומשרד התיירות, אנו צופים שאם נפעל באופן נכון יהיה 5 מיליון תיירים בשנת 2015.

סטס מיסז'ניקוב: התרומה הישירה לתמ"ג תהיה 44 מיליארד שקל במעגל הראשון ו-84 מיליארד שקל בסך הכול בשני המעגלים בשנת 2015.

סטס מיסז'ניקוב: מספר המועסקים ישירות בתיירות יגיע בשנת 2015 ל-135,000 במעגל הראשון, וכלל המועסקים בפעילות הנובעת מתיירות בשני המעגלים יגיע ל-240,000 מועסקים, רק מעסקי תיירות.

סטס מיסז'ניקוב: כל זה אם נפעל נכון, נדע להסיר חסמים ולא נערים קשיים מיותרים לגמרי במהלך השנים.

סטס מיסז'ניקוב: על מנת להגיע ליעדים שהוצבו בדוח ארנסט ויאנג, שאומצו הן על-ידי משרד התיירות והן על-ידי משרד האוצר, חייבים לעשות כמה דברים.

סטס מיסז'ניקוב: ראשית, יש לבטל את הטלת המע"מ על התיירות הנכנסת, כפי שמופיע בחוק ההסדרים 2009-2010, ותיכף נגיע לזה.

סטס מיסז'ניקוב: זה גולת הכותרת.

סטס מיסז'ניקוב: אני סבור שיש בכך ראייה לא נכונה של המפה התיירותית והמפה הכלכלית של מדינת ישראל בשנים הללו.

סטס מיסז'ניקוב: שנית, יש להסיר את החסם של אי יישום חוק עידוד השקעות הון בתיירות.

סטס מיסז'ניקוב: דבר שלישי, יש להעמיד תקציבי שיווק רב-שנתיים מתאימים.

סטס מיסז'ניקוב: דבר רביעי, יש להעמיד תקציבים להשקעה בתשתיות ובאטרקציות תיירותיות.

סטס מיסז'ניקוב: עד כה התקציבים לא היו מספיקים.

סטס מיסז'ניקוב: דבר חמישי, יש לצמצם ככל הניתן את העסקת המומחים הזרים בתחום המסעדות האתניות.

סטס מיסז'ניקוב: כבר כעת יש פתרון לסעיפים 2, 3 ו-4.

סטס מיסז'ניקוב: בחוק ההסדרים ובתקציב הצלחנו להסיר את החסמים הללו.

סטס מיסז'ניקוב: הצלחנו לקבל תקציבי שיווק ראויים וכן תקציבי השקעות.

אופיר אקוניס: מה תקציב השיווק שלכם?

סטס מיסז'ניקוב: תקציב השיווק בשנתיים הקרובות מתקרב ל-250 מיליון שקל פר שנה.

סטס מיסז'ניקוב: התקציב הוגדל.

אופיר אקוניס: התקציב הוגדל גם בשנה הנוכחית, שהיא שנה כלכלית לא פשוטה?

סטס מיסז'ניקוב: כן, הוא הוגדל גם השנה.

אופיר אקוניס: זה הישג.

סטס מיסז'ניקוב: תיכף אדבר על הדואליות, לתת ביד אחת ולקחת ביד השנייה.

סטס מיסז'ניקוב: זה צעד תימני קלאסי, אפילו יותר מזה.

אופיר אקוניס: זה טנגו: צעד קדימה, שניים אחורה.

סטס מיסז'ניקוב: עלינו להוריד את החסם הראשון, שתיכף אדבר עליו בהרחבה, ואת החסם החמישי.

סטס מיסז'ניקוב: גם לנושא זה כדאי אולי לייחד, אדוני היושב-ראש, ישיבה נפרדת של ועדת הכלכלה אך לא ארחיב על כך את הדיבור כעת, אלא אם כן תשאלו שאלות.

חנין זועבי: הכוונה לבטל את ההשקעה בתשתיות?

סטס מיסז'ניקוב: לא.

סטס מיסז'ניקוב: להגדיל את ההשקעה.

סטס מיסז'ניקוב: בשקף הזה מדברים על דרך השלילה.

חנין זועבי: אבל אין צמצום תקציבים.

חנין זועבי: יש תקציבים כחסם.

סטס מיסז'ניקוב: לכן אמרתי שהצלחנו להגדיל את התקציבים, גם בתשתיות וגם בהשקעות.

סטס מיסז'ניקוב: אם לא היינו מצליחים לעשות את זה, זה היה חסם.

אופיר אקוניס: כמה מומחים זרים יש בישראל?

אופיר אקוניס: מומחים זרים זה שֶפים?

רוחמה אברהם-בלילא: 800 שֶפים אושרו בהחלטת ממשלה לפני כחצי שנה.

רוחמה אברהם-בלילא: כעת, בעקבות צמצום מספר העובדים הזרים בכלל רוצים לבטל את החלטת הממשלה הזאת.

רוחמה אברהם-בלילא: זה יביא קטסטרופה למסעדת האתניות בכלל.

אופיר אקוניס: לא יישארו בכלל שֶפים זרים?

רוחמה אברהם-בלילא: רוצים להביא את זה למצב של אפס.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש לפרט על החסם הראשון, שהוא החסם הכי כבד.

סטס מיסז'ניקוב: מבחינתנו זה מכת מוות אנושה לכל עסקי התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: תיזכרו במה שאמרתי, שאנו נמצאים בשנים קשות מאוד, כאשר גם כך יש ירידה של 22% בהיקף התיירות הנכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: אנו נמצאים במצב גיאו-פוליטי לא קל עם הפיגועים, עם המבצעים, עם המלחמות.

סטס מיסז'ניקוב: אנו לא מופיעים בכל חוברת תיירות בכל מדינה שמייעדת את תייריה למדינות השכנות לנו: קפריסין, יוון, טורקיה, שרם-א-שייך, עקבה וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: ונוכח המצב הזה, מטילים עוד מע"מ, או מבטלים פטור ממע"מ, דהיינו מייקרים את שירותי התיירות בגובה של 16.5% – גם לינות בבתי-מלון, גם היסעים תיירותיים, גם תיירות מרפא.

סטס מיסז'ניקוב: בקיצור, כל מה שהראיתי בשני המעגלים, החיצוני והפנימי, מתייקר ב-16.5%.

אופיר אקוניס: מה מקובל בעולם?

סטס מיסז'ניקוב: מה שמקובל בעולם, והצגתי את זה עכשיו בקבינט הכלכלי-חברתי - - -

אופיר אקוניס: היה דיון בנושא הזה?

סטס מיסז'ניקוב: כן.

אופיר אקוניס: אולי תספר לנו האם היתה שם הסכמה.

סטס מיסז'ניקוב: לצערי הישיבה הסתיימה מבלי להצביע.

סטס מיסז'ניקוב: שר האוצר לא רצה להצביע.

סטס מיסז'ניקוב: אבל התקיים דיון.

סטס מיסז'ניקוב: אציג לכם כמה נתונים.

סטס מיסז'ניקוב: שיעור המע"מ הרגיל באירלנד הוא 21%, שיעור המע"מ המופחת על המלונות הוא אפס.

סטס מיסז'ניקוב: בצרפת – מע"מ רגיל 19.6%, מע"מ על עסקי תיירות 5.5%.

סטס מיסז'ניקוב: בסלובניה – מע"מ רגיל 20%, מע"מ על עסקי תיירות 8.5%.

סטס מיסז'ניקוב: פולין – מע"מ רגיל 22%, מע"מ על עסקי תיירות 7%.

סטס מיסז'ניקוב: בהולנד – מע"מ רגיל 19%, מע"מ על עסקי תיירות 6%.

סטס מיסז'ניקוב: בבלגיה – מע"מ רגיל 21%, מע"מ על עסקי תיירות 6%.

סטס מיסז'ניקוב: בקיצור, תמיד יש מע"מ מופחת או אפילו אפס מע"מ על עסקי תיירות.

סטס מיסז'ניקוב: אצלנו, אני מזכיר, המע"מ הוטל ב-1976 ואז ניתן גם פטור על נושא התיירות.

אופיר אקוניס: כלומר, מאז הטלת המע"מ ב-1976 היה פטור תמידי על נושא התיירות וכעת הוחלט לראשונה על הטלת מע"מ.

סטס מיסז'ניקוב: תמיד ניתן פטור, בשל שתי סיבות.

סטס מיסז'ניקוב: ראשית, זה הוגדר כייצוא.

סטס מיסז'ניקוב: שנית, זה הוגדר כענף מועדף שמביא הכנסה למדינת ישראל ותורם לכלכלה ולכן הוחלט גם לא להטיל עליו מע"מ.

סטס מיסז'ניקוב: כך היה מאז 1976.

קריאה: מה שיעור המע"מ בשוויץ?

סטס מיסז'ניקוב: בשוויץ – המע"מ הרגיל 7.6% והמע"מ על תיירות 3.6%.

סטס מיסז'ניקוב: השנה רוצים להטיל מס על תיירות בישראל.

סטס מיסז'ניקוב: זה אומר שפרט לירידה ב-22% בתיירות הנכנסת בשל המצב הכלכלי, צפויה ירידה של 12% נוספים במספר התיירים, וזאת עקב רגישות של תיירים למחיר.

אופיר אקוניס: כלומר, על-פי ההערכה שלך, שר התיירות, ושל משרדך, תהיה ירידה נוספת במספר התיירים הנכנסים בשל אותו מס, בשל ביטול הפטור על המע"מ?

סטס מיסז'ניקוב: אכן, של 12% נוספים על אותם 22% שכבר נגרעו.

סטס מיסז'ניקוב: המשמעות היא ירידה מיידית ב-290,000 תיירים בשנה.

אופיר אקוניס: איך מגיעים להערכה כזאת?

סטס מיסז'ניקוב: רואים את מספר ההזמנות ומשקללים עם מספר הלינות.

סטס מיסז'ניקוב: המידע מתקבל מכלל הארגונים הכלכליים והתיירותיים שעוסקים בתחום, כולל tour operators שנמצאים במדינות שונות ומספקים את רוב התיירים.

סטס מיסז'ניקוב: שקללנו את כל הנתונים שהגיעו משם וקיבלנו את הנתונים הללו.

מנחם אליעזר מוזס: מה קורה מבחינת המע"מ בטורקיה, קפריסין, יוון?

סטס מיסז'ניקוב: בקפריסין – 15% מול 8%.

סטס מיסז'ניקוב: בטורקיה – 18% מול 8%.

סטס מיסז'ניקוב: ביוון – 19% מול 9%.

אופיר אקוניס: כלומר באותן מדינות נגבה מע"מ גם בתחום התיירות.

גדעון שניר: שם גם בתיירות פנים יש מע"מ מופחת, מה שאצלנו אין בכלל.

סטס מיסז'ניקוב: אצלנו על תיירות פנים מוטל המע"מ במלואו.

סטס מיסז'ניקוב: כאשר אתה ואני נכנסים לבית-מלון אנחנו משלמים מע"מ בשיעור 16.5% ואילו תייר לא נדרש לשלם מע"מ.

סטס מיסז'ניקוב: באותן מדינות גם בתיירות פנים נקבע מע"מ מופחת.

אופיר אקוניס: כלומר במדינות שהצגת כדוגמה המע"מ המופחת חל על כולם, גם על התיירות הנכנסת וגם על התיירות הפנימית המקומית.

סטס מיסז'ניקוב: נחזור למשמעויות של המספרים.

סטס מיסז'ניקוב: המשמעות היא ירידה מיידית ב-290,000 תיירים בשנה.

סטס מיסז'ניקוב: זה גורם לאובדן מיידי של 11,600 מקומות עבודה ולאובדן תמ"ג בסך של כ-2.4 מיליארד שקל.

סטס מיסז'ניקוב: ישראל תאבד פלחי שוק חשובים כגון תיירות כנסים, מאחר והפלח הזה רגיש מאוד למחיר.

סטס מיסז'ניקוב: צפוי מעבר של תיירים ללינה בשטחי הרשות הפלסטינית ובירדן, למשל בבית-לחם, עקב הפער הגדול במחירי בתי-המלון.

סטס מיסז'ניקוב: אל תשכחו שאצלנו גם כך העלויות של בתי-המלון גבוהות יותר מאשר במדינות השכנות, ובוודאי המדינות השכנות שצמודות לאילת: עקבה ושרם א-שיך.

דני דנון: מה ההכנסה של משרד האוצר מביטול הפטור ממע"מ על התיירות הנכנסת?

סטס מיסז'ניקוב: תיכף אגיע לכך.

סטס מיסז'ניקוב: חשוב שתבינו שגם כך המחירים שלנו לא אטרקטיביים.

סטס מיסז'ניקוב: אם נוסיף עוד מע"מ של 16.5% נאבד את כל היתרון היחסי.

סטס מיסז'ניקוב: נימחק מכל החוברות של ה-tour operators ברחבי העולם.

סטס מיסז'ניקוב: אדם שהזמין סיור למדינת ישראל ויודע שהחבילה שלו צפויה להתייקר ב-20%, פשוט יבטל את ההזמנה.

אופיר אקוניס: יש כבר אינדיקציות מן השטח שהטלת המע"מ תפחית את מספר ההזמנות?

אופיר אקוניס: אני לא מדבר על המצב הגיאו-פוליטי ועל המשבר העולמי, אלא על הדבר הנקודתי הזה.

שמואל צוראל: קיבלנו עשרות מכתבי ביטולים מכל העולם.

סטס מיסז'ניקוב: בשקף הזה יש הדגמה טובה עד כמה אנו נפגעים מהטלת המע"מ.

סטס מיסז'ניקוב: הטורים הכחולים זה מספר התיירים ב-6 השנים הקרובות להם אנו צפויים אם לא יוטל המע"מ, והטורים האדומים זה מספר התיירים הצפויים אם יוטל המע"מ.

סטס מיסז'ניקוב: תסתכלו בדלתות.

סטס מיסז'ניקוב: המספר גדל גם בטורים הכחולים וגם בטורים האדומים, אבל הדלתות הולכות וגדלות.

סטס מיסז'ניקוב: דהיינו, אם מדובר על אובדן של 11,600 מקומות עבודה רק השנה, בסופו של דבר האנשים שיכולנו להעסיק כנותני שירות לתיירים יישארו מובטלים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מעמיסים על המשק את דמי האבטלה העתידיים של האנשים שיכולנו להעסיק ולא נעסיק אותם בגלל הירידה במספר התיירים הנכנסים.

סטס מיסז'ניקוב: גם דמי אבטלה, גם ירידה בדמי ביטוח לאומי, גם ירידה במסים שאנחנו יכולים לגבות – כל הדברים הללו יירדו לאבדון.

אופיר אקוניס: אבל זה השערה.

ישראל חסון: אדוני השר, כיושב-ראש ועדת הכספים לשעבר אתה מכיר תחום ייצוא אחד במדינת ישראל שמוטל עליו מע"מ?

מיכאל פדרמן: זה אנטי ייצוא.

ישראל חסון: אין תחום אחד של ייצוא שמוטל עליו מע"מ.

ישראל חסון: מה זה תיירות?

ישראל חסון: זה ייצוא.

אופיר אקוניס: השר אמר את זה.

ישראל חסון: לא צריך להשוות את זה לתיירות.

ישראל חסון: מה שמוצע כאן הוא אנטיתזה לכל כיוון חשיבה בעולם.

סטס מיסז'ניקוב: השקף הזה עונה על השאלה שלך.

סטס מיסז'ניקוב: על-פי הערכה של משרד האוצר גידול ההכנסות נטו ממע"מ יהיה 442 מיליון שקלים.

סטס מיסז'ניקוב: זה הגרף האדום.

סטס מיסז'ניקוב: אבל אובדן ההכנסות ממסים, מדמי אבטלה שנשלם למובטלים, מאי-גבייה של ביטוח לאומי, של מס בריאות - - -

דני דנון: זאת ההערכה שלכם?

סטס מיסז'ניקוב: זאת הערכה לא שלנו, אלא של כלכלנים מכל הגופים שעוסקים בתיירות, ולא רק הם.

אופיר אקוניס: תוכל לספר לנו, אדוני השר, אם אתה חוזר מהקבינט הכלכלי-חברתי, מה היתה תשובת משרד האוצר לטענות הללו?

סטס מיסז'ניקוב: עוד רגע, אדוני היושב-ראש.

סטס מיסז'ניקוב: פרט למספרים שהצגתי כאן, שהם המספרים הישירים, יש כאן מכתבים גם מן התיירות הנכנסת, ממורי הדרך, ממלונאים, מראש עיריית ירושלים ומראשי ערים, מ"הדסה" שעוסקת בתיירות מרפא.

סטס מיסז'ניקוב: כולם מדברים על כך שהטלת מע"מ תפגע בעסקים ותפחית את ההכנסות, וכל זה לא מוקרן בשקף הזה.

סטס מיסז'ניקוב: כלומר כאשר מדובר על הדלתא של 50 מיליון שקל שנשאר מכל ההכנסות של משרד האוצר, צריך להפחית מזה את כל הדברים שיורדים ביי-פרודוקט: תיירות מרפא ומורי דרך והיסעים וכך הלאה וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: בעקבות הטלת המס אנו נכנסים בכלל לגירעון.

סטס מיסז'ניקוב: לא הוספנו ולו שקל, נכנסנו לגירעון, קיבלנו בשנה הזאת 11,400 מובטלים ואיבדנו 2.4 מיליארד שקל מהתמ"ג.

סטס מיסז'ניקוב: זה המשמעות של הטלת מע"מ בשנת 2009 על עסקי תיירות.

ישראל חסון: לא יכול להיות ששר האוצר טועה כל-כך.

ישראל חסון: נראה לי שיש כאן משהו לא כל-כך סביר.

אופיר אקוניס: שר האוצר לא נמצא כאן ואני מבקש לא לדבר נגדו.

אופיר אקוניס: יש כאן נציגים של משרד האוצר.

ישראל חסון: אני מוכרח להגיד לך שמותר לי לדבר נגד מי שאני רוצה.

אופיר אקוניס: אכן, אבל רק בזכות הדיבור שלך.

אופיר אקוניס: אנחנו נשמע את עמדת משרד האוצר.

סטס מיסז'ניקוב: בזה סיימתי עם המע"מ.

סטס מיסז'ניקוב: לדעתי ועדת הכלכלה צריכה לקבל החלטה האם להמליץ להשאיר את המע"מ בחוק ההסדרים או בכל זאת להשתדל להוריד את זה.

סטס מיסז'ניקוב: כעת אני רוצה לעבור לדבר ברמה של תוכניות עבודה.

סטס מיסז'ניקוב: רבותי, בתפקידי במשרד התיירות אני מסתכל על הערך המוסף שמביאה מדינת ישראל לעולם התיירות, במה אנו נבדלים מן השכנים שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו אותו ים כמו לייוון ולטורקיה, יש לנו אותו ים כמו לשרם א-שיך ולעקבה, יש לנו אותה שמש, כל האטרקציות שסביב הנופש הן אותן אטרקציות כמו אצל שכנינו.

סטס מיסז'ניקוב: רק מה, אנחנו יקרים יותר ולפעמים גם פחות אטרקטיביים.

אופיר אקוניס: דרך אגב, אנחנו יקרים יותר גם לפני הוספת המע"מ.

סטס מיסז'ניקוב: נכון.

סטס מיסז'ניקוב: סיימתי לדבר על המע"מ.

סטס מיסז'ניקוב: כעת אני מדבר על המיצוב שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: מה אין לשכנים שלנו ויש לנו?

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו ארץ הקודש לשלוש הדתות, שמרכזה ירושלים.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא קיים בשום מקום אחר בעולם.

סטס מיסז'ניקוב: לכן המיצוב שלנו בתוכניות העבודה של משרד התיירות לשנים הללו – ואני מקווה מאוד שהממשלה תחזיק מעמד 4 שנים ונוכל לעשות עבודה רצינית בעניין הזה – הוא להבליט את היתרון היחסי של מדינת ישראל כארץ הקודש שמרכזה ירושלים.

חנין זועבי: יש גם את נצרת.

סטס מיסז'ניקוב: אני מדבר על ארץ הקודש שמרכזה ירושלים.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת זועבי היא תושבת נצרת והיא עומדת על זכותה של העיר, וגם אנו מסכימים איתה.

חנין זועבי: למרות שהיא בשוליים של התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: בתשובה לחברת הכנסת זועבי, ממשלת ישראל החליטה לערוך מיסה של האפיפיור בנצרת ולא בחיפה בדיוק כדי להדגיש את החשיבות של העיר הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: האמפי-פארק שבנינו שם, עם 40,000 מקומות ישיבה בהר קפיצה, ישמש את נצרת לאירועים, כדי להעלות את העיר הזאת על מפת התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: התחייבתי, גם בפני ראש העירייה וגם בפני האורחים שלנו, שכשר התיירות אעשה הכול שהעיר הזאת תתפוס מקום חשוב מאוד במפת התיירות במדינת ישראל, ואעמוד על כך.

סטס מיסז'ניקוב: אחרי שמיצבנו את מדינת ישראל כארץ הקודש שמרכזה ירושלים, אנחנו מוסיפים ביי-פרודוקט דברים אחרים שיש לנו להציע: תרבות, נופש, עסקים, כנסים, ספורט, אטרקציות וכך הלאה, אבל זה ביי-פרודוקט.

סטס מיסז'ניקוב: כל אחד ימצא את הנישה שלו.

סטס מיסז'ניקוב: ודבר שלישי – ישראל כיעד תיירות איכותי – "Value for money".

סטס מיסז'ניקוב: כל אחד יכול למצוא כאן את הערך המוסף לפי כיסו.

סטס מיסז'ניקוב: בין האלפיון העליון ובין בני נוער שיבואו לכאן לטראקים או לפסטיבלים שאנו נספק להם, כל אחד ימצא מקומות לינה על-פי הכיס שלו.

סטס מיסז'ניקוב: באשר לשיווק, השנה הגדלנו מאוד את תקציבי השיווק.

סטס מיסז'ניקוב: אנו מתמקדים בשיווק מפולח.

סטס מיסז'ניקוב: אנו מרכזים מאמץ אפקטיבי מול קהלי יעד נבחרים וצרים יותר בחוץ-לארץ, אבל הם רחבים במאסות שיש בהם:

סטס מיסז'ניקוב: מאות מיליוני נוצרים אוונגליסטים שרוצים לבקר כאן, קתולים – בעקבות ביקור האפיפיור נמנף את התיירות בסיסמה פשוטה לגמרי: "האפיפיור היה כאן.

סטס מיסז'ניקוב: מה אתכם?".

אופיר אקוניס: יש השפעה כלשהי לביקור האפיפיור שאנו מרגישים כבר במספר התיירים?

סטס מיסז'ניקוב: היתה השפעה מיידית כאשר הגיעו אתו 12,000 צליינים, פרט לפמליה.

אופיר אקוניס: אני שואל על הזמנות עתידיות בעקבות ביקורו.

סטס מיסז'ניקוב: מוקדם עדיין לבדוק.

סטס מיסז'ניקוב: הוא עזב רק לפני שבועיים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקר במדינות קתוליות ואקרא לבישופים להעביר מסר לקהילות שלהם להגיע לישראל בעקבות האפיפיור.

סטס מיסז'ניקוב: אנו צריכים להפסיק לחפש מה האפיפיור לא אמר בביקור שלו ולחפש מה הוא כן אמר.

סטס מיסז'ניקוב: הוא אמר כאן דברים וצריך עם המסר הזה לגשת למדינות קתוליות ולהגיד: האפיפיור היה כאן כצליין, תבואו בעקבותיו למקומות הקדושים בגליל, לנצרת, לירושלים, לים המלח וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו מה להציע.

סטס מיסז'ניקוב: בנוסף, פרובוסלאביים – קודם כול מרוסיה, ששם ביטלנו את הצורך בוויזות.

אופיר אקוניס: אני מבין שזה הצלחה גדולה.

סטס מיסז'ניקוב: היתה הצלחה גדולה ברבעון האחרון של שנת 2008 ואנחנו רוצים להרחיב את זה גם לשנת 2009.

סטס מיסז'ניקוב: אלה קהלי היעד.

סטס מיסז'ניקוב: הלוואי ונסתדר עם אותם מספרים שיש.

סטס מיסז'ניקוב: זה יספיק לנו להרבה מאוד דורות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו רוצים להעמיק את הפעילות ברוסיה ובמזרח אסיה; אנחנו רוצים להשתמש בערוצי מדיה ממוקדים לקהלי היעד הנבחרים; וכן תכנון פעילויות ומינוף ביקור האפיפיור כפי שאמרתי.

סטס מיסז'ניקוב: הפסקה האחרונה אף היא חשובה מאוד.

סטס מיסז'ניקוב: בשנת 2009, כאשר אנו צפויים לירידה בתיירות הנכנסת, גם בעקבות ההאטה במצב הכלכלי, אנחנו רוצים להתמקד גם בתיירות פנים, דהיינו לעבות את מה שיש לנו באילת, בטבריה, בים המלח, בהרבה מאוד מקומות.

סטס מיסז'ניקוב: לפיכך אנחנו משקיעים גם באטרקציות תיירותיות ובפארקים עתיקים.

סטס מיסז'ניקוב: צריך למנף את תיירות הפנים כדי שאנשים לא יסעו לטורקיה אלא ינפשו בארץ.

סטס מיסז'ניקוב: הגדלנו את ההשקעות בתיירות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מעודדים הקמת 3,000 חדרי מלון חדשים, בעיקר באמצעות משיכת מותגי מלונאות בין-לאומיים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו משביחים 1,000 חדרי מלון קיימים.

סטס מיסז'ניקוב: אנו משיבים 1,000 חדרים לשימוש מלונאי.

סטס מיסז'ניקוב: אנו מקימים 5 מלונות חדשים.

סטס מיסז'ניקוב: אנו עושים שימוש בתקציב התשתיות ורוצים להקים אטרקציות תיירותיות מושכות קהל.

סטס מיסז'ניקוב: הפעולות הנ"ל יצרו כ-1,000 מקומות עבודה חדשים מעבר למה שמספק ענף התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: כפי שהדגשתי: על כל 100,000 תיירים נוצרים 4,000 מקומות עבודה, אבל כעת אני מדבר מעבר לכך.

סטס מיסז'ניקוב: כל זה במהלך הבנייה של כל הדברים הללו, ועוד כ-2,500 מקומות עבודה חדשים במסגרת התפעול הרגיל של תעשיית התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: תשתיות תיירות – אנו רוצים לטפל בהגנות ים המלח.

סטס מיסז'ניקוב: כל האזור הזה לא מפותח וצריך לפתח אותו; אנו רוצים להקים מיצג מים בטבריה; אנחנו מקימים, בין היתר, שונית מלאכותית באילת; מקימים מרכז כנסים לנוצרים אוונגליים בצפון הכנרת, בכפר נחום.

סטס מיסז'ניקוב: זה הצורך שלהם; אנו מקדמים ומבצעים תוכנית תלת-שנתית לאילת.

סטס מיסז'ניקוב: אמרתי שהעיר הזאת משעממת, למרות שכולכם מבינים שזה היה teaser.

סטס מיסז'ניקוב: אני "מת" על העיר הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: אסור לנו לאבד אותה כעיר מספר אחת בתיירות במדינת ישראל; אנו ממשיכים לטפל באתרי תיירות ומוקדי תיירות, דוגמת ירושלים ("האגן הקדוש"), צפת, עכו וים המלח.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו תוכניות רבות.

סטס מיסז'ניקוב: אשמח, אדוני היושב-ראש, לבקר בוועדה גם במהלך השנה ולהציג את ההתקדמות שלנו בתוכניות העבודה.

סטס מיסז'ניקוב: אשמח אם תעזרו לנו כרגע להסיר את החסמים שנמצאים בפנינו ושהוצגו כאן.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: נשמח לארח אותך, אדוני השר.

אופיר אקוניס: הייתי רוצה לשאול את הנוכחים כאן האם אתם רוצים לשמוע את תשובת משרד האוצר, כי אדוני השר, העלית את הנושא החשוב של הטלת המע"מ.

אופיר אקוניס: לא רצית לספר לנו מה היה בקבינט הכלכלי-חברתי, אבל בואו נשמע את נציגת משרד האוצר.

אופיר אקוניס: תציגי לנו את הרציונל שמאחורי הצעת משרד האוצר בעניין הזה.

אופיר אקוניס: אחר-כך נפתח את הדיון ונשמע קודם כול את חברי הכנסת ואחר-כך את מר מיקי פדרמן, מר אלי גונן, מר יעקב מיטרני ומי שירצה לדבר.

אופיר אקוניס: אנחנו במגבלת זמן כי בשעה 12:00 תתחיל כאן ישיבה נוספת.

אופיר אקוניס: בבקשה תתקרבי למיקרופון כדי שגם צופי ערוץ 99 שצופים בנו עכשיו ישמעו את תשובתך.

ריקי ארמן: לנושא הפטור ממע"מ, לא אוכל להתייחס.

ריקי ארמן: מי שמוביל את זה במשרד האוצר זה רשות המסים.

ריקי ארמן: לנושא התקציבי כן אוכל להתייחס.

ריקי ארמן: כפי שאמר שר התיירות, ניתנו תוספות תקציביות משמעותיות מאוד למשרד התיירות, מעבר למה שסוכם בממשלה הקודמת.

ריקי ארמן: יש משרדים שלא קיבלו גם את הדברים שסוכמו איתם בממשלה הקודמת.

ריקי ארמן: תקציב השיווק עומד על הסכום הכי גבוה שהיה אי-פעם לדעתי.

רוחמה אברהם-בלילא: מהי התוספת?

רוחמה אברהם-בלילא: מ-220 מיליון שקל בשנה שעברה אולי ל-240 מיליון שקל השנה.

רוחמה אברהם-בלילא: זה תוספת משמעותית של 20 מיליון שקלים.

ריקי ארמן: בשנת 2010 התקציב יעמוד על 244 מיליון שקל.

רוחמה אברהם-בלילא: זה עוד לפני הקיצוץ "פלאט" של ה-6.5%.

רוחמה אברהם-בלילא: נכון?

רוחמה אברהם-בלילא: זה הברוטו.

רוחמה אברהם-בלילא: תוספת משמעותית ביותר לשיווק?

ריקי ארמן: זה הסכום הסופי.

ריקי ארמן: וגם תקציב הפיתוח גדל ב-300 מיליון שקלים.

רוחמה אברהם-בלילא: 300 מיליון שקל – זה היה התקציב שאנחנו סגרנו בשנה הקודמת.

רוחמה אברהם-בלילא: במה זה גדל?

רוחמה אברהם-בלילא: אז זה לא גדל.

רוחמה אברהם-בלילא: תציגי את הדברים באופן נכון.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת אברהם, את הבאה בתור לדבר.

אופיר אקוניס: ניתן לך להציג את הדברים.

רוחמה אברהם-בלילא: כאשר מדבר שר ומציג את הנתונים, בסדר, אף אחד לא יכול להפריע לו.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל כאשר בא פקיד ממשלה ומייצג את עמדות משרד האוצר ומציג נתונים לא נכונים ומפריז במספרים, אומר שמגיעים לשיאים ומטעה את כל ציבור האנשים שיודע את המספרים המדויקים – תציגי את הדברים כפי שהם.

רוחמה אברהם-בלילא: אל תתיימרי להציג תמונה ורודה במקום שהיא לא ורודה, אני מבקשת ממך.

אופיר אקוניס: תמשיכי להציג את הדברים כפי שביקשה חברת הכנסת אברהם.

רוחמה אברהם-בלילא: 300 מיליון שקלים לתקציב הפיתוח – זה מה שסגרנו בתקציב 2009 לכל נושא התשתיות.

רוחמה אברהם-בלילא: אני אומרת את זה כשרת התיירות לשעבר.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקשת שהיא תדייק.

רוחמה אברהם-בלילא: 220 מיליון שקלים נקבעו לתקציב השיווק במהלך 2009, והוא בוצע במלואו כמעט.

רוחמה אברהם-בלילא: את אומרת שעכשיו לראשונה הוגדלו מאוד תקציבי השיווק.

רוחמה אברהם-בלילא: 20 מיליון שקלים, עוד לפני הקיצוץ, זה גידול משמעותי בתקציבי השיווק?

ריקי ארמן: הסכום שנקבתי בו כרגע הוא הסכום הסופי – בשנת 2010 יוקצבו 244 מיליון שקל לשיווק.

מנחם אליעזר מוזס: לא יחול על זה קיצוץ רוחבי?

רוחמה אברהם-בלילא: על זה יחול קיצוץ רוחבי, בוודאי, ואולי על השיווק יותר מאשר על כלל הסעיפים במשרד.

ריקי ארמן: אני מציגה את הסכומים הידועים כעת.

ריקי ארמן: כמובן שהכול יכול לקרות במהלך 2010-2011.

ריקי ארמן: כרגע אני מדברת על הסכומים שסוכמו עם המשרד.

חנין זועבי: אפשר לחזור על המספרים?

ריקי ארמן: בתקציב השיווק בשנת 2009 יוקצבו 234 מיליון שקל, ובשנת 2010 יוקצבו 244 מיליון שקל.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור לחברת הכנסת רוחמה אברהם, שרת התיירות לשעבר, בבקשה.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, תודה רבה על זימון הישיבה הזאת.

רוחמה אברהם-בלילא: עשית נכון, רק את התכלית של הישיבה הזאת אני אומר לעניות דעתי בתום הישיבה.

רוחמה אברהם-בלילא: גם שר התיירות וגם אתה אמרתם שנושא התיירות הוא מנוע צמיחה עיקרי, ואולי בהגדרה כאשר יש משבר כלכלי עולמי זה יכול להיות מנוע ומנוף לצמיחה הכי חשוב שרק יכול להיות משום שההשקעה בו מינימלית.

רוחמה אברהם-בלילא: כאשר אתה בודק את ההשקעה הרציפה לאורך השנים, גם בשיווק, אתה רואה תוצאות, שישראל היא המוצר האטרקטיבי הכי טוב שרק יכול להיות, וזה לא רק כי יש לנו את ירושלים, אלא גם כי יש לנו את ים המלח ואת החופים ויש לנו מדבר ויש לנו את חיפה, וגם כי זה מקום שחשוב לשלושת הדתות.

רוחמה אברהם-בלילא: כאשר אני עושה ניתוח אחורנית, אני מוצאת שגם כאשר ישראל היתה בתקופות הכי קשות שלה מבחינה ביטחונית, הבסיס האיתן של התיירות היה כל נושא התיירות האוונגליסטית.

רוחמה אברהם-בלילא: היא שלמעשה הצילה לאורך כל השנים את התיירות לישראל.

רוחמה אברהם-בלילא: שנת 2008 היתה שנת שיא השיאים בתיירות.

רוחמה אברהם-בלילא: אני זוקפת את זה גם לזכותי, אני לא מתביישת, אבל לא רק.

רוחמה אברהם-בלילא: גרמו לכך שני דברים עיקריים: 1) שנת השישים למדינת ישראל שעשתה רעש גדול מאוד בעולם והביאה לנהירה גדולה מאוד של תיירים; 2) ביטול הוויזות מרוסיה שבמהלך חודשיים הביא למעלה מ-300,000 תיירים.

רוחמה אברהם-בלילא: היתה גם המרה גדולה מאוד, ירידה בתיירות חד-יומית ועלייה במספר הלינות בישראל.

רוחמה אברהם-בלילא: פנינו לשוק נוסף, וחבל שלא הזכרת את זה, למזרח הרחוק, לסין, שם יש פוטנציאל אדיר.

רוחמה אברהם-בלילא: תחשוב רק מה יקרה אם נשווק את עצמנו בסין, מה יכולה לעשות כניסת 0.5% מן הסינים כתיירים לישראל.

אופיר אקוניס: יש לנו נתונים על הכניסות של תיירים מסין?

רוחמה אברהם-בלילא: פתחנו שם לשכה לאחרונה.

רוחמה אברהם-בלילא: אנא תן לי לסיים את דבריי.

רוחמה אברהם-בלילא: אתה קורע לי את חוט המחשבה.

ישראל חסון: התחילו לספור את הסינים אבל עדיין לא סיימו ...

אופיר אקוניס: הזכרת מקום חשוב שיש כל-כך הרבה אנשים שיכולים לבוא ממנו, אז אני רוצה שיבואו הרבה אנשים.

צבי לביא: הסינים מתיירים קודם כול בסין עצמה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה שתדמיין לעצמך מה יכול לעשות 0.5% מ-1.4 מיליארד סינים שבאים לבקר בישראל.

רוחמה אברהם-בלילא: זה יעלה את היקף התיירות בישראל בצורה מדהימה.

רוחמה אברהם-בלילא: יש איחוד של קבוצות מאורגנות של מורי דרך סיניים.

רוחמה אברהם-בלילא: חתמנו על הסכם ADS שקובע שישראל יכולה לשווק את עצמה בסין.

רוחמה אברהם-בלילא: זה צעד משמעותי מאוד.

רוחמה אברהם-בלילא: זה באשר לסוגייה של סין.

רוחמה אברהם-בלילא: לא הייתי רוצה להיכנס לצד הפוליטי, אבל אני לא יכולה להתעלם ממנו.

רוחמה אברהם-בלילא: דבר נוסף שגרם לעלייה ניכרת במספר התיירים הוא הבאת המזרח התיכון לסוג של מזרח תיכון אחר, למצב שמדינת ישראל איננה מסוכנת ברמה הביטחונית ולא מבודדת בקרב הקהילה הבין-לאומית, שמדינת ישראל נמצאת על המדף כיעד תיירות אטרקטיבי מאוד שיכול להתחרות בכל מדינה אחרת בעולם.

רוחמה אברהם-בלילא: לא אדבר על שינוי המדיניות ההרסני במדינת ישראל שחל בפרק זמן של חודשיים.

אופיר אקוניס: נכון, כי זה לא נושא הדיון.

רוחמה אברהם-בלילא: זה שינוי מדיניות.

רוחמה אברהם-בלילא: לא אזכיר את זה, אלא רק במאמר מוסגר.

אופיר אקוניס: גם לי יש הרבה לומר בעניין הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל נכון שמדינת ישראל כיעד אטרקטיבי תיירותי – ואני אחזור על כך כמעט בכל משפט שלי – מתמודדת עם מצב ביטחוני לא פשוט.

רוחמה אברהם-בלילא: כשרת התיירות נאלצתי להתמודד גם עם מבצע "עופרת יצוקה", גם עם המשבר של אוטובוס התיירנים מרוסיה וגם עם המשבר הכלכלי העולמי.

רוחמה אברהם-בלילא: הודות לצוות המקצועי של המשרד הזה – למרות שיש תחלופה רבה של הפוליטיקאים יש לנו מזל אחד.

רוחמה אברהם-בלילא: זה המשרד הכי חשוב, לעניות דעתי, בקרב משרדי הממשלה ויש בו צוות כל-כך מקצועי שמכיר כל-כך טוב את המאטריה.

רוחמה אברהם-בלילא: הוא זה שעומד במדיניות ובתקציבי השיווק – ושיווק זה טיפה ועוד טיפה ועוד טיפה, ולאחר כמה טיפות רואים תוצאות.

רוחמה אברהם-בלילא: אני סבורה שאם הם היו נותנים מקום לשיגעונות כאלה ואחרים של שרים שיכולים לשנות את גישת השיווק הרי גם נושא התיירות היה הולך ל – אני לא רוצה אפילו להגיד לאן.

אופיר אקוניס: שרת התיירות לשעבר מביעה תשבחות לדרג המקצועי.

סטס מיסז'ניקוב: לי אין עדיין תשבחות, כי אני צריך עוד לעבוד איתם ולא רוצה שהם ירימו את האף ...

אופיר אקוניס: אתה אומר שהתשבחות הן רק אחרי שמסיימים את התפקיד ...

רוחמה אברהם-בלילא: נגעתי בסוגייה של שנת 2008, שהיתה שנת שיא.

רוחמה אברהם-בלילא: בתחילת שנת 2009 התמודדנו עם משברים לא פשוטים.

רוחמה אברהם-בלילא: לולא ההתייעלות שלנו על-ידי לקיחת תקציבי שיווק מן החלק השני של השנה והקדמתם לחלק הראשון ויציאה בשיווק אגרסיבי באירופה ובארצות-הברית, אני סבורה שהיום אתה, אדוני שר התיירות, היית מציג נתונים הרבה-הרבה יותר קשים.

רוחמה אברהם-בלילא: תרשה לי לתקן ולומר שגם אם יש ירידה של 22% במספר התיירים הנכנסים, אפשר להגדיר שהירידה המאסיבית נמצאת בנקודה אחרת.

רוחמה אברהם-בלילא: כתוצאה מן המהלך שעשינו לביטול הוויזות יש ירידה בקרב התיירות החד-יומית, כלומר יש כאן איזה פיצוי.

רוחמה אברהם-בלילא: ישראל עדיין עומדת בתחרות.

רוחמה אברהם-בלילא: כאשר אני רואה את תמונת המצב, שבה גם אתה וגם נציגת משרד האוצר יוצאים בססמה: הצלחנו להשיג תקציבי שיווק למשרד הזה יותר מאשר אי-פעם – זה נכון, יותר מאי-פעם אולי ב-10-20 מיליון שקל, ואני מפרגנת לך על כך, והלוואי ותשיג עוד, ואעזור לך.

רוחמה אברהם-בלילא: האצבע שלי והאצבע של כל חברי סיעת קדימה תהיה לך בעניין הזה, אני מבטיחה לך.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל כאשר אתה מציג תמונה – ואמרתי את זה קודם כי זה הפריע לי מאוד – של 234 מיליון שקלים לשיווק בשנת 2009 ו-244 מיליון שקלים לשיווק בשנת 2010 – וואו.

רוחמה אברהם-בלילא: כמה יישאר מזה לאחר הקיצוץ התקציבי?

רוחמה אברהם-בלילא: האם אנו יכולים לומר היום אם הקיצוץ התקציבי של 6.5% לא ייפול אך ורק על נושא השיווק?

רוחמה אברהם-בלילא: יש 300 מיליון שקלים לתשתיות.

רוחמה אברהם-בלילא: הזכרת כמה פרויקטים שמיועדים להשקעה בתשתיות.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת אברהם, אני מבקש שתתכנסי לקראת סיום כי חבריך מבקשים לדבר.

רוחמה אברהם-בלילא: אתכנס כאשר ארצה.

אופיר אקוניס: יכולתי להגביל אותך מלכתחילה בהגבלת זמן.

רוחמה אברהם-בלילא: אם הדיון הזה חשוב בעיניך גם כיושב-ראש שדולת התיירות - - -

אופיר אקוניס: הנושא חשוב מאוד.

רוחמה אברהם-בלילא: הרי לא תביא את זה להצבעה היום וגם לא תהיה הכרעה.

רוחמה אברהם-בלילא: תקיים עוד ישיבה בשבוע הבא.

אופיר אקוניס: הישיבה הזאת לא נועדה לוויכוח.

אופיר אקוניס: יש עוד חברים בוועדה שרוצים לדבר.

רוחמה אברהם-בלילא: אם לא טוב לך לשמוע אז סליחה.

אופיר אקוניס: טוב לי מאוד לשמוע.

רוחמה אברהם-בלילא: לא תסתום את הפה שלי כאן.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת אברהם, עד לרגע זה כל הישיבות של ועדת הכלכלה התנהלו בצורה מנומסת ותרבותית ולא סתמנו את הפה לאף אחד.

אופיר אקוניס: לא הייתי רוצה לפתוח דיון, אבל בכל זאת אומר הערה.

אופיר אקוניס: המצב הכלכלי שהשאירה לנו ממשלת קדימה אינו מזהיר ולכן כדאי את כל הדברים לקחת בחשבון.

רוחמה אברהם-בלילא: את הססמה הזאת שמענו השכם והערב.

אופיר אקוניס: אמרתי את זה בצורה מנומסת מאוד.

רוחמה אברהם-בלילא: אל תתן לי להיכנס לזה.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת אברהם, לומר שיש לחלק כספים ולהיות טוב עם כולם ולהיטיב זה על הכיפאק, אני בעד, אבל עלינו לזכור גם באיזה מצב כלכלי נמצאת המדינה.

אופיר אקוניס: אני מבקש ממך בכל זאת להתכנס לסיום דבריך.

רוחמה אברהם-בלילא: לא רציתי לומר את זה, אבל אומר.

רוחמה אברהם-בלילא: מדובר כאן על הטלת מע"מ בשיעור של בין 400-500 מיליון שקלים אשר יתווספו לתקציב המדינה כתוצאה מן המהלך הזה.

סטס מיסז'ניקוב: לא יתווספו.

סטס מיסז'ניקוב: נתתי דוגמה כמה באמת יתווסף.

רוחמה אברהם-בלילא: לא משנה.

רוחמה אברהם-בלילא: משרד התיירות משלם.

אופיר אקוניס: אנחנו רוצים לשמוע חברים נוספים.

רוחמה אברהם-בלילא: לא רציתי לומר את זה אבל בכל זאת אגיד.

רוחמה אברהם-בלילא: הממשלה שאתם יושבים בה, עם כל העוזרים שאתם מעסיקים, 180 משרות, עולה לתקציב המדינה 100 מיליון שקלים.

אופיר אקוניס: זה ממש לא הנושא.

אופיר אקוניס: אנחנו לא בדיון הזה.

אופיר אקוניס: המטרה שלנו לקדם את התיירות לישראל ולא לעסוק כרגע בהתנגחות פוליטית שהיא פשוט לא ממין העניין לרגע זה.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, הזמנת לכאן אנשים מכל רחבי הארץ שזועקים על כך שהולכים להטיל מע"מ בתיירות.

רוחמה אברהם-בלילא: וואו, באמת כואב.

רוחמה אברהם-בלילא: זה באמת קשה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני אומרת לך שזה יחסל את ענף התיירות למדינת ישראל.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חברה באופוזיציה.

רוחמה אברהם-בלילא: את הקולות שלי יש לכם.

רוחמה אברהם-בלילא: אתם חברי קואליציה.

רוחמה אברהם-בלילא: אתה שר התיירות.

רוחמה אברהם-בלילא: אם לא טוב לך, תאמר: אם לא תוסיפו תוספת משמעותית אני לא יכול לעבוד, אני מצביע נגד בממשלה.

רוחמה אברהם-בלילא: כל הסיעה שלי, ישראל ביתנו, תצביע נגד התקציב וחוק ההסדרים.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, אתה חבר כנסת חדש, אבל כאשר יובא לוועדת הכנסת חוק ההסדרים הכי מנופח שהיה אי-פעם, מה תעשו?

רוחמה אברהם-בלילא: ידברו על אפשרויות לפיצול.

רוחמה אברהם-בלילא: או שזה יגיע כמקשה אחת לוועדת הכספים ואז, עם כל האהדה והאהבה שלכם לתיירות זה לא יגיע לדיון בשולחן הזה כלל, או שאתה כמי שאכפת לו, כיושב-ראש שדולת התיירות תגיע לוועדת הכנסת ותאמר: סליחה, נושא התיירות שייך לוועדת הכלכלה וצריך קודם כול להידון בוועדת הכלכלה.

רוחמה אברהם-בלילא: זה דבר אחד.

רוחמה אברהם-בלילא: דבר שני, אני חושבת שאילו רצית שתהיה תכלית לישיבה הזאת ולא להוביל סתם מהלך-סרק, הרי הכנסת היא פרלמנט, אנחנו אלופים בדיבורים.

רוחמה אברהם-בלילא: בואו נלך לקראת מעשים.

רוחמה אברהם-בלילא: תצא בהצהרה הזאת בתום הישיבה, לאחר שתשמע את כל הגורמים המקצועיים שהם האנשים הכי מדהימים, תעשייה קטנה אבל ענקית.

רוחמה אברהם-בלילא: בואו תלכו למהלך, בואו נשלב ידיים, קואליציה ואופוזיציה כאחד, ונאמר: ענף התיירות, אף אחד לא יכול לפגוע בו כי הוא מנוע הצמיחה מספר אחת של המשק הישראלי, כי הוא-הוא אחד הענפים שממנו אולי נוכל לראות את האור.

רוחמה אברהם-בלילא: תגיד ליושב-ראש הקואליציה שחבל על המהלך, ולא שהוא יכנס אתכם כפי שכינס את השמינייה בנושא הטלת מע"מ על ירקות ופירות והוריד את כולם מן העץ.

רוחמה אברהם-בלילא: תאמרו לו: אנחנו רוצים שזה יידון בוועדת הכלכלה ותוסיפו עוד כסף לתקציב השיווק.

רוחמה אברהם-בלילא: תנו לשר התיירות, מר סטס מיסז'ניקוב, שאני מאחלת לו הצלחה רבה, לפעול.

רוחמה אברהם-בלילא: וגם אתה צריך לשים את כל כובד משקלך.

רוחמה אברהם-בלילא: אם לא תעשה כך אני מודיעה לך שבשנת 2015 לא נגיע ל-5 מיליון תיירים.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: נרשמו הצעותיך הטובות, חברת הכנסת אברהם.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור לחבר הכנסת כרמל שאמה, ואחריו חבר הכנסת חסון.

כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, על זכות הדיבור.

כרמל שאמה-הכהן: הנושא נמצא לדעתי בקונצנזוס בבית הזה, אבל ברגע שנגיע למחיר – וחבל שנציגת משרד האוצר לא הציגה כאן עמדה מפורטת ומנומקת, לכן קשה לבחון את החלופות.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו יודעים, אדוני היושב-ראש, שנינו היינו ביחד בפגישה עם ראש הממשלה לפני יומיים-שלושה.

כרמל שאמה-הכהן: הוא אמר: אני לא מתכוון לשנות ולו בשקל את מסגרת התקציב, התקציב יובא כפי שהוא לקריאה הראשונה.

כרמל שאמה-הכהן: מבחינתו זה ייהרג ובל יעבור.

כרמל שאמה-הכהן: אז כיצד ניתן לעשות שינוי היום?

רוחמה אברהם-בלילא: אז אין תכלית לישיבה הזאת.

רוחמה אברהם-בלילא: אתה מסכים אתי?

כרמל שאמה-הכהן: אני מסכים.

כרמל שאמה-הכהן: יש בעיה עם הישיבה הנוכחית, גם בעיתוי שלה.

כרמל שאמה-הכהן: לדעתי ישיבות מן הסוג הזה היה צריך לקיים הרבה קודם לכן, רק כשהחלו לחשוב על הכיוון הזה במשרד האוצר, ואז הלחץ שלנו היה יכול אולי לשנות משהו.

כרמל שאמה-הכהן: היום להגיד למשרד האוצר, כאשר ראש הממשלה אומר שהוא לא מתכוון לשנות ושהוא ימשוך את התקציב אם מישהו ירצה לשנות ולו שקל אחד בסעיפים - - -

רוחמה אברהם-בלילא: הוא יפחד שהממשלה תיפול אם הוא ימשוך את התקציב.

כרמל שאמה-הכהן: לכן יש כאן בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: אין ספק שענף התיירות ייפגע מהטלת המע"מ.

כרמל שאמה-הכהן: (אזעקה בעקבות תרגיל העורף.

כרמל שאמה-הכהן: )

אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים.

אופיר אקוניס: מי שצריך, שייכנס.

אופיר אקוניס: כולם מוזמנים לשמוע את הדברים.

כרמל שאמה-הכהן: אולי זה אזעקה לרגל הפגיעה בענף התיירות ...

אופיר אקוניס: לא, לא.

אופיר אקוניס: אנחנו נסכם ואני סבור שהסיכום יהיה ברור מאוד.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני היושב-ראש, הנתונים שהוצגו כאן מעוררי מחשבה, וגם הנתונים בהשוואה הבין-לאומית לכל המדינות שמסביבנו ולמדינות העולם.

כרמל שאמה-הכהן: ההיגיון הפשוט אומר שעל עסקי ייצוא לא מטילים מע"מ.

כרמל שאמה-הכהן: למע"מ יש מטרה ברורה – מיסוי של צריכה מקומית ולא צריכה של תיירים.

כרמל שאמה-הכהן: אבל צריך לחשוב עכשיו איך לתקן את המצב ומה החלופות.

כרמל שאמה-הכהן: אם הבית הזה לא יצליח לשנות את ההחלטה, תעשיית התיירות תצטרך לחשוב מה לעשות.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני שר התיירות, אנחנו זוכרים ימים, רק לפני שנה הענף הזה התמודד עם מצב שהיה קשה הרבה יותר, כאשר שער הדולר הגיע ל-3.20 שקלים וזה ייקר לא רק את שירותי המלונות אלא ייקר את כל השירותים שהתיירים צורכים בארץ, ולא רק בשיעור של 15% אלא בשיא נוצר פער של 30%.

כרמל שאמה-הכהן: אנו, כמובן, תומכים בך, אבל מה אנו יכולים לעשות?

כרמל שאמה-הכהן: נסכם כאן היום סיכום, שוועדת הכלכלה קוראת לבטל את הטלת המע"מ.

כרמל שאמה-הכהן: לאן זה יקדם אותנו?

ישראל חסון: יש לזה משמעות רבה מאוד.

ישראל חסון: אם לא תצא בקריאה כזאת, מה המשמעות?

אופיר אקוניס: כדאי לחכות לסיום הישיבה ולשמוע את הקריאה שתצא מכאן.

אופיר אקוניס: נמתין בסבלנות וננסח קריאה.

אופיר אקוניס: רבותי, לא יהיו שינויים בתקציב לפני הקריאה הראשונה.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת אברהם, ראש הממשלה שכנע אותי ואני גאה בכך.

רוחמה אברהם-בלילא: לא יהיו שינויים גם אחרי זה.

אופיר אקוניס: אנחנו הרי רוצים לעשות את הדבר הזה ביחד.

אופיר אקוניס: גם אני סבור שלא צריך להטיל מע"מ על שירותי תיירות, אבל עלינו לגלות אחריות למצב הכלכלי שבו המדינה מצויה.

אופיר אקוניס: לפני הקריאה הראשונה גם בממשלת קדימה לא היו שינויים בתקציב, גם בממשלות מפלגת העבודה לא הוכנסו שינויים בתקציב, גם בממשלות קודמות של הליכוד לא הוכנסו שינויים בתקציב וגם בממשלת הליכוד הנוכחית לא יהיו שינויים לפני הקריאה הראשונה.

אופיר אקוניס: אתם רוצים לגרום נזק למאבק הזה?

רוחמה אברהם-בלילא: אתה אומר שההחלטה על הטלת המע"מ על התיירות היא עוד עֵז שהכניס משרד האוצר?

אופיר אקוניס: אני לא אומר אם זה עֵז.

אופיר אקוניס: אני לא מומחה בעזים.

רוחמה אברהם-בלילא: אם זה עֵז, למה נשתף פעולה עם המשחק הזה?

אופיר אקוניס: אינני מומחה בדירים ובעזים, ואני מודה שגם אינני מבין בענייני חקלאות אחרים.

אופיר אקוניס: נושא התיירות בעיניי בכלל איננו פוליטי.

אופיר אקוניס: הוא נושא ממלכתי.

אופיר אקוניס: כולנו בתוך הממלכתיות הזאת, גם שר התיירות.

אופיר אקוניס: אנו יודעים שלא יהיו שינויים בתקציב לפני הקריאה הראשונה.

אופיר אקוניס: לאחר מכן יש חודש שלם בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית.

רוחמה אברהם-בלילא: אם שר התיירות וסיעתו יצביעו נגד בקריאה הראשונה - - -

אופיר אקוניס: תציעי את זה לשר התיירות.

אופיר אקוניס: האם שר התיירות ביקש מחברת הכנסת אברהם לשמש יועצת הסיעה?

סטס מיסז'ניקוב: אני לא זוכר דבר כזה.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת כרמל שאמה, אתה בזכות דיבור.

אופיר אקוניס: אני מבקש ממך להמשיך.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני היושב-ראש, רובנו היינו שותפים למאבק ועדיין נאבקים בנושא הטלת המע"מ על פירות וירקות, שהוא תחום שהרבה יותר בוער בציבוריות הישראלית וגם נראה כמס מאוד לא צודק, ובכל זאת אנו הולכים להצביע בעד התקציב בקריאה הראשונה בשל שיקולים רחבים הרבה יותר, ולא בשל שיקולים אישיים, חברת הכנסת רוחמה אברהם.

כרמל שאמה-הכהן: באמת, זה לא שיקולי קואליציה או אופוזיציה.

כרמל שאמה-הכהן: ראש הממשלה הסביר את המצב, את הצורך ביציבות.

כרמל שאמה-הכהן: נדבר על כל הדברים הללו.

רוחמה אברהם-בלילא: הוא מנצל את הנאיביות שלכם.

כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא בטוח שאנחנו נאיביים.

כרמל שאמה-הכהן: כל מי שהגיע לכאן, לא בטוח שהוא נאיבי.

כרמל שאמה-הכהן: הדרך לכאן לא פשוטה.

כרמל שאמה-הכהן: אבל אני סבור שבין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית נצטרך לבחון חלופות.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו אתך, אדוני השר, בעניין הזה.

אופיר אקוניס: תודה רבה חבר הכנסת שאמה.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור לחבר הכנסת ישראל חסון ואחריו חבר הכנסת מוזס.

אופיר אקוניס: בבקשה.

ישראל חסון: אדוני היושב-ראש, אני סבור שאכן אפשר להנמיך קצת את הטונים שלנו בדיון הזה.

ישראל חסון: כדאי לנו להתייחס ברצינות למה שמונח כאן.

ישראל חסון: אני רוצה לפתוח ולומר דבר אחד.

ישראל חסון: אדוני היושב-ראש, אני אומר חד וחלק שאני סומך על שר התיירות שאותו זה לא יעבור משום שזה חוסר אחריות ממלכתי ממדרגה ראשונה.

סטס מיסז'ניקוב: אתה מאתגר אותי.

ישראל חסון: אני לא מאתגר אותך.

ישראל חסון: אתמול נערך דיון במליאה בנושא הזה.

ישראל חסון: אנו יושבים ושוברים עיקרון אחרי עיקרון, מכופפים עיקרון אחרי עיקרון בהרבה מאוד תחומים, ולא משנה כרגע מי, ואנחנו שואלים את עצמנו למה אנחנו מגיעים בסופו של דבר לאן שאנו מגיעים.

ישראל חסון: מי שהולך לפגוע בעיקרון של אי-הטלת מע"מ על ייצוא יורה לעצמו, לא כדור בברך, אלא יורה לעצמו כדור אפילו בתודעה שהדבר הזה אפשרי.

ישראל חסון: מי שאחראים על הייצוא במדינת ישראל הם קבוצה של אזרחים, החל מן החקלאים בערבה התיכונה שעובדים קשה בחום הכבד כדי לייצא את הירקות שלהם, וכלה באנשים שכל שהם מבקשים הוא רק שהממשלה לא תפריע.

ישראל חסון: אתה יודע מה, זה המינימום.

ישראל חסון: אדוני היושב-ראש, בדבר אחד אני לא מסכים לא אתך ולא עם חבר הכנסת כרמל שאמה ברמה של ויכוח עקרוני.

ישראל חסון: אני סבור שחובת

ישראל חסון: כם כאנשי ציבור שנבחרו לא לאפשר להעביר דברים שאתם לא מאמינים בהם.

ישראל חסון: כל דבר אחר הוא שיקול פוליטי.

ישראל חסון: אם תיירות היא נושא ממלכתי אז ועדת הכלכלה צריכה לומר כמיטב שיפוטה הממלכתי – ואם אתה רוצה גם מיטב שיפוטה הפוליטי אבל זה בעדיפות שנייה – לומר כאן: רבותי, שבירת העיקרון של אי-הטלת מע"מ על ייצוא, אנחנו רואים בה דבר מאוד-מאוד חמור, ופגיעה בתיירות על אחת כמה וכמה.

ישראל חסון: אתה רוצה להצביע בקריאה הראשונה בשל שיקול פוליטי בעד א', ב' ו-ג' – זה סיפור אחד, אבל עליך להגיד את האמירה הזאת.

ישראל חסון: ובקריאה השנייה והשלישית אם תתמוך בדבר הזה אז תבוא לציבור והציבור ישפוט אותך, מה שווים הדברים שאתה אומר.

ישראל חסון: אבל את האמירה אתה חייב להגיד.

ישראל חסון: לדעתי אם ועדת הכלכלה לא תסיים את הדיון הזה באמירה שאסור לנו לתת יד להטלת מע"מ על ייצוא ואסור לתת יד, בהיגיון הכלכלי, לפגיעה במנוע צמיחה כמו תיירות, אז אנו מועלים בתפקידנו הציבורי.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור לחבר הכנסת מוזס.

אופיר אקוניס: אחריו חברת הכנסת זועבי.

אופיר אקוניס: בבקשה.

מנחם אליעזר מוזס: ברשות היושב-ראש, ברשות שר התיירות, אורחים חשובים ונכבדים ברוכים הבאים וגם האורחים שנכנסו בצל קורתנו לאור האזעקה.

מנחם אליעזר מוזס: אדוני השר, אני מודע לכך שכשר תיירות חדש, כפי שלא ביקרת את מירון לפני ל"ג בעומר ורק מאז שנכנסת לתפקידך כשר התיירות ראית מה קורה עם התיירות החרדית שמגיעה למירון בל"ג בעומר, גם תיירות חוץ וגם תיירות פנים, באותו אופן אני סבור שאתה לא מודע לנושא התיירות החרדית הנכנסת לארץ.

מנחם אליעזר מוזס: נמצאים כאן מלונאים.

אופיר אקוניס: נמצאים כאן לשכת התיאום של הארגונים ונשיא התאחדות המלונות ומנכ"ל משרד התיירות.

אופיר אקוניס: כולם נמצאים כאן.

מנחם אליעזר מוזס: לכן אני מתפלא קצת על מה שנכתב במצגת של משרד התיירות: "מדיניות השיווק בתיירות נכנסת: שיווק מפולח; ריכוז מאמץ אפקטיבי למול קהלי יעד מועדפים בחוץ-לארץ – נוצרים, אוונגליסטים, קתולים, פרובוסלאבים; העמקת הפעילות ברוסיה ובמזרח אסיה; מינוף ביקור האפיפיור לקהלים נוצרים קתוליים.

מנחם אליעזר מוזס: " הכול חשוב, אבל לא נכתבה כאן אף מילה על תיירות חרדית.

מנחם אליעזר מוזס: חרדים מגיעים במאות אלפיהם לארץ לחגים ולמועדים.

מנחם אליעזר מוזס: 50,000 בלבד באים לבקר כדי להתפלל על קברי אבות, וזה מתוך הנתון שקיבלתי מארגון סוכני הנסיעות בארצות-הברית.

מנחם אליעזר מוזס: המלונאים בוודאי מכיר שיש אזורים כמו בורו-פארק ופלאטבוש ומאנסי, שם גרות למעלה מ-100,000 משפחות חרדיות, אך אין אף לשכת תיירות לחרדים.

מנחם אליעזר מוזס: כבוד השר, לא נתקלתי אפילו בפרוספקט תיירות שמתאים לציבור החרדי.

מנחם אליעזר מוזס: יש?

מנחם אליעזר מוזס: מעניין אותי מאוד לראות את זה.

עמי אתגר: יש סיוע של ....

עמי אתגר: לתיירות חרדית בישראל ועובדים עם לקוחות שלהם בחוץ-לארץ.

עמי אתגר: יתר על כן, הם כתבו לנו גם שהם בהלם מן הרעיון של הממשלה להטיל מע"מ על תיירות בסיטואציה הזאת.

עמי אתגר: יש להם רגישות גבוהה מאוד למחיר, כמו לקהלים רבים אחרים.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת מוזס, ההערה שלך מבחינת התוכן חשובה מאוד.

אופיר אקוניס: אני לא מדבר כרגע על המע"מ, אלא גם על קהל היעד.

מנחם אליעזר מוזס: אני מדבר על קהל היעד.

אלי גונן: שיווק לחרדים קיים.

אלי גונן: כפי שנאמר, יש סיטונאים גם בארץ וגם בחוץ-לארץ.

מנחם אליעזר מוזס: עדיין לא נתקלתי בלשכת תיירות בברוקלין.

מנחם אליעזר מוזס: האם יש כזאת בבורו-פארק, בפלאטבוש או במאנסי?

אלי גונן: יש במנהטן.

מנחם אליעזר מוזס: מנהטן זה לא ברוקלין.

מנחם אליעזר מוזס: מנהטן זה מנהטן.

אלי גונן: הם מגיעים לשם.

מנחם אליעזר מוזס: אני מדבר על קהל יעד של מאות אלפי אנשים.

מנחם אליעזר מוזס: לקברי אבות בלבד מגיעים 50,000 אנשים, למירון מגיעים 30,000 יהודים.

מנחם אליעזר מוזס: האם יש פרוספקט אחד?

אופיר אקוניס: חבר הכנסת מוזס, הערתך והארתך חשובה מאוד והיא תילקח בחשבון.

מנחם אליעזר מוזס: מה צריך להיות בפרויקט?

מנחם אליעזר מוזס: אם אנחנו רוצים להגדיל את מספר הלינות בירושלים, אצל יהודי סטנדרטי המחשבה הראשונה היא על הכותל, או לכל היותר הוא הולך להר הזיתים, אבל לא מכירים בהר הזיתים את יד אבשלום או את מערת עוזיהו או את קברי המלכים או את קברי הסנהדרין שהם מקום אטרקטיבי ביותר או מקומות היסטוריים.

מנחם אליעזר מוזס: מי מגיע לשם?

מנחם אליעזר מוזס: קבר דוד המלך – מי ביקר שם לאחרונה?

מנחם אליעזר מוזס: למה שמשרד התיירות לא ייקח את זה כפרויקט?

רוחמה אברהם-בלילא: דווקא שיפצו אותו לאחרונה.

מנחם אליעזר מוזס: לא לחרדים.

מנחם אליעזר מוזס: אני מדבר עכשיו על הציבור החרדי.

סטס מיסז'ניקוב: זה ליד חדר הסעודה האחרונה.

מנחם אליעזר מוזס: בדיוק, בחדר הסעודה האחרונה כן מטפלים אבל לא מתייחסים לציבור החרדי.

סטס מיסז'ניקוב: לכן גם לא העברנו את חדר הסעודה האחרונה לאפיפיור, כי יש שם את קברו של דוד המלך.

ישראל חסון: את מערת צדקיהו שיפצו לתיירות, עשו מזה אתר ועושים שם אירועים.

ישראל חסון: לא נכון לומר שלא שיפצו אתרים יהודיים.

מנחם אליעזר מוזס: אמרתי שזה לא מופיע באף פרוספקט.

אופיר אקוניס: הוא מדבר על השיווק.

מנחם אליעזר מוזס: המקומות קיימים.

מנחם אליעזר מוזס: גם קברי המלכים קיימים.

מנחם אליעזר מוזס: אבל מי מבקר שם?

מנחם אליעזר מוזס: בוא אתי ותראה אם יש לך שם מניין מבקרים ביום.

מנחם אליעזר מוזס: באשר לחופשות, למה לא להקים תשתית לחופשות בצפת?

מנחם אליעזר מוזס: למה יהודי כמוני נסע בשנה שעברה לאוסטריה כי היו לי שם תנאים, אפילו בכשרות, אטרקטיביים יותר וגם הסכום היה זול בהרבה מאשר במלון בהר כנען?

מנחם אליעזר מוזס: באוסטריה בסרבוס המחיר היה זול יותר מאשר בארץ.

מנחם אליעזר מוזס: שכרו שם מלונות לחרדים.

אופיר אקוניס: בקיצור, אתה אומר שהיה "דיל" טוב.

מנחם אליעזר מוזס: ושם אין את הקדושה של צפת, אין את כל המקומות של צפת.

מנחם אליעזר מוזס: בנושא המע"מ אני מזדהה עם מה שנאמר כאן.

מנחם אליעזר מוזס: אני אומר כפי שאמרו חז"ל: יצא שכרו בהפסדו.

מנחם אליעזר מוזס: יבטלו את הפטור ממע"מ ומצד שני יהיו 12,000 מובטלים, או 24,000.

מנחם אליעזר מוזס: זה גורם לבטלה, וכבר אמרו חז"ל שהחטא הגדול ביותר הוא הבטלה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור לחברת הכנסת זועבי ואחריה חבר הכנסת חמד עמאר ומר מיקי פדרמן.

אופיר אקוניס: בבקשה.

חנין זועבי: ברור לכולנו שבזמני משבר מחפשים את הפוטנציאל ולא פוגעים בפוטנציאל.

חנין זועבי: כאן יש פגיעה ברורה וחדה בפוטנציאל התיירות שכולם כאן מסכימים שהוא מנוף הצמיחה מספר אחת.

חנין זועבי: אפילו שר התיירות הציג מצגת שהיא בניגוד מוחלט להיגיון של הטלת המס הזה.

חנין זועבי: אבל יש גם פוטנציאל שני שאתם פוגעים בו, ויש גם סתירה פנימית במצגת הזאת ובתוכנית ששר התיירות הציג לנו.

חנין זועבי: כולנו כאן מסכימים שקהל היעד המועדף לתיירות הוא הצליינים הנוצרים.

חנין זועבי: דיברתם גם על מינוף ביקור האפיפיור.

חנין זועבי: באותה תוכנית כל פיתוח תשתיות התיירות נמצא מחוץ לנצרת – בים המלח, באילת, בטבריה ובצפון הכנרת.

חנין זועבי: כאשר מדברים על הצליינים ועל תיירות נוצרית, מדברים על נצרת.

חנין זועבי: מדברים על ירושלים בראש ובראשונה ועל נצרת במקום השני.

חנין זועבי: כאשר מדברים על תקציב שיווק לתיירות, תקציב של 300 מיליון שקל – די ברבע שעה שתיירים נוצרים מבקרים בנצרת ושומעים את התלונות של הסוחרים ושל התושבים בנצרת, שאומרים שכל התיירים לנים בטבריה ובאים לשעה או לשעתיים בנצרת, כדי לחבל בהסברה.

אופיר אקוניס: כמה בתי-מלון יש בנצרת?

אופיר אקוניס: אחד, אם אינני טועה.

חנין זועבי: יש 5 בתי-מלון בנצרת.

חנין זועבי: יש 1,000 חדרי מלון בנצרת ו-4,000 חדרי מלון בטבריה.

חנין זועבי: בכל התוכניות לשיווק אתרים לתיירים, בכל ההשקעות בפיתוח תוכניות ואטרקציות לתיירים מזניחים, אולי לא במכוון, את נצרת.

חנין זועבי: נוסעים 40 דקות מנצרת, לטבריה.

חנין זועבי: עליכם לדעת עד כמה התיירים הנוצרים מתלוננים על כך שמשרד התיירות וסוכנויות הנסיעות לא מציגים את נצרת כאטרקציה ומחליפים אותה בטבריה.

חנין זועבי: ההשקעה בשיווק נפגעת מאוד בשל הרושם שנוצר כאשר התיירים באים במגע עם תושבי המקום, שמתלוננים על כך שמזניחים את נצרת לטובת טבריה.

חנין זועבי: אני לא אומרת שצריך לפגוע בטבריה.

חנין זועבי: אני אומרת שההשקעה המאסיבית בטבריה לא צריכה להיות על חשבון נצרת.

רוחמה אברהם-בלילא: את רוצה שיבנו יותר בתי-מלון בנצרת?

אופיר אקוניס: לא רק בניית בתי מלון אלא גם פיתוח תשתיות.

חנין זועבי: קודם כול להציב את נצרת על מפת התיירות.

רוחמה אברהם-בלילא: נצרת על המפה, תאמיני לי.

חנין זועבי: ואחר-כך שיופעלו תוכניות אטרקטיביות לתיירים.

חנין זועבי: חברת הכנסת רוחמה אברהם, התיירים נשארים בנצרת שעה או שעתיים.

חנין זועבי: מה עשו בביקור של האפיפיור?

חנין זועבי: הם לנו בטבריה, נסעו באוטובוסים לנצרת ושהו בה שעה.

שרון בלומברג: כי בתי-המלון בנצרת היו מלאים.

חנין זועבי: אז צריך לפתח בתי-מלון בנצרת.

חנין זועבי: אם מחפשים פוטנציאל לצמיחה אז אסור לפגוע בפוטנציאל התיירותי על-ידי הטלת מס טפשי.

חנין זועבי: הם אומרים שמעוניינים למנף את ביקור האפיפיור בישראל ולהתרכז בקהל יעד של נוצרים וצליינים.

חנין זועבי: התיירים הללו מחפשים את ירושלים ואת נצרת.

חנין זועבי: הם לא כל-כך מחפשים את טבריה.

חנין זועבי: כאשר הם חוזרים הביתה אין להם מטען כל-כך פוזיטיבי בעקבות הביקור.

חנין זועבי: אתם פוגעים בפוטנציאל השיווקי הכי חזק, שהוא השיווק של התיירים עצמם כאשר הם חוזרים לארצם והרושם שנשאר אצל התיירים עצמם.

חנין זועבי: בזה אתם פוגעים.

שמואל מרום: מה עם המע"מ?

חנין זועבי: אני נגד הטלת המע"מ על תיירות.

חנין זועבי: אמרתי שאסור לפגוע בפוטנציאל של התיירות, וכאן מדובר במס טפשי שפוגע.

אופיר אקוניס: היא הביעה את עמדתה בנושא.

אופיר אקוניס: היא אמרה אפילו שזה מס טפשי, אם אינני טועה.

אופיר אקוניס: היא בוודאי לא תומכת בו אם כך היא אמרה עליו.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אלי גונן: אם תבדקי, בין יקירי העיר נצרת מופיע שר תיירות לשעבר.

אופיר אקוניס: שר התיירות או מנכ"ל משרד התיירות או שניהם יענו גם לגבי נצרת וגם לגבי שאר הנושאים.

אופיר אקוניס: אני רואה ששר התיירות רושם את הנושאים.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור לחבר הכנסת חמד עמאר ואחריו מר פדרמן.

אופיר אקוניס: בבקשה.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך את השר ולהודות לו על הסקירה המעניינת על נושא התיירות.

חמד עמאר: כולם מדברים על נושא המע"מ.

חמד עמאר: הייתם צריכים לדאוג שמישהו ממשרד האוצר יסביר לנו, כי על-פי הנתונים שקיבלנו מכם, גם אדם שלא מבין דבר בכלכלה מבין שלא צריך להטיל מע"מ.

אופיר אקוניס: מר ערן פולק, אתה יכול לענות?

חמד עמאר: אנו נמצאים במשבר כלכלי קשה ומדברים על הטלת מע"מ ועל ירידה של 600,000 במספר התיירים המבקרים בארץ בשנת 2009.

חמד עמאר: אני סבור שנושא הטלת המע"מ חשוב מאוד.

חמד עמאר: כל חברי הוועדה, כולל השר, צריכים להתייחס לנושא, לקחת אותו ברצינות ולנסות לבטל את ההחלטה ולעודד תיירות לארץ.

חמד עמאר: נושא חשוב מאוד בישראל הוא תיירות הפנים.

חמד עמאר: בקיץ מי שנמצא בשדה התעופה רואה את כל עם ישראל יוצא לחוץ-לארץ.

חמד עמאר: רוב המשפחות נוסעות לטורקיה.

חמד עמאר: אינני יודע מדוע איננו יכולים להתחרות עם הטורקים.

חמד עמאר: צריך לעשות בחינה רצינית מאוד במשרד התיירות בנושא הזה.

חמד עמאר: אם התייר הישראלי יכול לשלם מס נמל וכרטיס טיסה וכל ההוצאות לנסיעה לטורקיה ויוצא לו בסופו של דבר מחיר זול יותר מאשר חופשה בארץ, ואני לא רוצה לדבר על הביקור באוסטריה שם חבר הכנסת מוזס מצא "דיל" מעולה, אבל אנחנו מדברים על טורקיה, אני סבור שמשרד התיירות צריך להביא בחשבון את הנושא הזה.

חמד עמאר: עידוד תיירות הפנים יכול להביא צמיחה למדינה, לעודד תעסוקה ולספק הרבה מקומות עבודה למובטלים, כאשר אנו מדברים על גידול במספר המובטלים כל הזמן.

חמד עמאר: צריך לדון בנושא הזה.

חמד עמאר: ודבר אחרון, רציתי להודות לשר התיירות לשעבר, מר אהרונוביץ, שהוביל את המהלך של ביטול הוויזות לרוסיה שהביא לביקור של 300,000 תיירים מרוסיה בשנה האחרונה.

חמד עמאר: זה מעודד מאוד.

אופיר אקוניס: אין ויכוח שביטול הוויזות תרומתו אדירה.

אופיר אקוניס: זה צעד מבורך, ואנחנו מברכים עליו.

חמד עמאר: נושא חשוב מאוד שקשור למגזר הדרוזי הוא עידוד האירוח כפרי ובניית חדרי אירוח בכפרים הדרוזים.

חמד עמאר: אני יודע שמשרד התיירות מוביל ומעודד את התיירות לשם.

חמד עמאר: אתן לכם דוגמה.

חמד עמאר: רק אתמול בדקתי את זה – 250 חדרי אירוח נבנים בבית ז'אן, שהוא כפר קטן.

חמד עמאר: אבל כאן צריך להשקיע בתשתית.

חמד עמאר: אם יש 250 חדרי אירוח ולא משקיעים בתשתית, לא יגיעו תיירים ולא תהיה תיירות פנים.

חמד עמאר: אם לא נשקיע באתרים, שיהיה למבקרים בבית-ז'אן מקום לישון ולאכול במסעדה טובה ולטייל, הם לא יגיעו.

חמד עמאר: נבנה 250 חדרים בבית-ז'אן, ונבנה עוד 100-200 חדרים בעוספיה אבל אנשים לא יגיעו.

חמד עמאר: אנחנו משקיעים הרבה כסף, ואני יודע שמשרד התיירות מעודד ונותן 25% מן ההשקעה בחדרי אירוח, אבל צריך להשקיע בכל נושא תשתית התיירות בתוך הישובים.

חמד עמאר: הישובים הדרוזים נמצאים בלב שמורות טבע והתייר יכול ליהנות שם ולטייל.

חמד עמאר: הדרוזים גם יודעים לקבל אורחים, כידוע לכולכם.

חמד עמאר: תודה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: הצורך בפיתוח התשתיות קיים גם בערים חשובות כמו אילת, שהזכיר שר התיירות, וטבריה וערים נוספות שבהן התפאורה אינה מן המעודדות.

אופיר אקוניס: הייתי רוצה שתתייחס לזה, אדוני השר.

אופיר אקוניס: בפעם האחרונה שהייתי באילת, לפני 3 שבועות, ביקרתי בטיילת וראיתי שם שורה בלתי נגמרת של דוכנים.

אופיר אקוניס: פעם היתה ססמה של משרד התיירות "הסבר פניך לתייר", אם אינני טועה.

אופיר אקוניס: הדוכנים הללו והאופן שהטיילת של אילת נראית אינם מסבירים פנים.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור למר מיקי פדרמן, יושב-ראש לשכת התיאום של גורמי תעשיית התיירות.

אופיר אקוניס: אחריו מר אלי גונן, נשיא התאחדות המלונות.

אופיר אקוניס: בבקשה.

מיכאל פדרמן: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברת הכנסת השרה לשעבר, חברי הכנסת.

מיכאל פדרמן: הלשכה שלנו מאגדת את כל גורמי התיירות במדינת ישראל.

מיכאל פדרמן: לא כל מי שחבר באיגוד נמצא כאן, אבל נמצאים כאן גם אלה שהם חברים באיגוד.

מיכאל פדרמן: אקצר בדבריי.

מיכאל פדרמן: אני רוצה לומר כמה דברים ולנסות להבהיר את התחושה של אי-ההבנה וחוסר ההיגיון.

מיכאל פדרמן: אם חברת הכנסת דיברה קודם על ותק, אני הייתי בכנסת בוויכוח על הטלת מע"מ פעמיים – לפני 16 שנים כאשר הוא הוטל וכן לפני 8 שנים.

מיכאל פדרמן: משרד האוצר מסתכל נטו על הכנסות מינהל הכנסות המדינה ועושה חשבון מתמטי פשוט, אקסטרפולציה: מספר התיירים כפול ההכנסה מאותם התיירים כפול 16.5% מע"מ, ומגיע למספר 472 מיליון שקלים.

מיכאל פדרמן: הוא מתעלם לחלוטין מן העמדה המוצדקת לחלוטין של משרד התיירות.

מיכאל פדרמן: אפשר להתווכח על המספר כי יש גמישות ביקוש.

מיכאל פדרמן: שאלת מה קובע.

מיכאל פדרמן: יש כאן כמה כלכלנים בחדר.

מיכאל פדרמן: כאשר המוצר יתייקר בבת אחת ב-20%, אין ויכוח עם אף כלכלן, גם לא במשרד האוצר, שתהיה ירידה בביקוש, בכל מוצר, החל מקצת וכלה בהמון, תלוי בגמישות הביקוש שלו.

מיכאל פדרמן: לא ייתכן ששיעור הביקוש לא יירד לחלוטין, אלא בדברים קיצוניים מוגזמים שבהם הגמישות כה קשוחה שאין כמעט כל השפעה על המחיר.

מיכאל פדרמן: אז אין ויכוח שתהיה ירידה בביקוש.

מיכאל פדרמן: אני סבור שההערכה של מספר התיירות היתה זהירה וקונסרבטיבית כדי לא להגזים.

מיכאל פדרמן: בטבלה שראינו עדיין יש, במרכאות כפולות ומכופלות, רווח כספי של 30 מיליון שקל.

מיכאל פדרמן: אני אומר שגם זה לא יהיה.

מיכאל פדרמן: לדעתי הפגיעה נטו בהכנסות המדינה, כולל תשלומי העברה של מובטלים, תוביל להפסד כספי בלי שום רווח.

מיכאל פדרמן: אני מוכן להטיל על כלכלן אובייקטיבי שיהיה בורר בין משרד האוצר ובין משרד התיירות.

מיכאל פדרמן: אני בטוח שהמספר ישאף לאפס, אם לא יגיע למינוס.

מיכאל פדרמן: זה דבר אחד.

מיכאל פדרמן: דבר שני שרציתי לומר נוגע לא רק לכסף.

מיכאל פדרמן: מקובל וידוע, עשו מחקרים, יש קורלציה גבוהה מאוד בין שביעות-רצון תיירים בישראל ובין הפצת עמדת ישראל בעולם.

מיכאל פדרמן: אם יבואו בימים טרופים אלה מבחינה גיאו-פוליטית, בשנים 2009-2010 עם כל מה שקורה רבע מיליון עד חצי מיליון תיירים פחות למדינת ישראל, זה 250-500 אלף ראשים, פיות שלא מביאים את דבר ישראל בתפוצות, וזה חשוב מאוד-מאוד ואסור לזלזל בזה.

מיכאל פדרמן: דבר שלישי, אני מסכים עם חבר הכנסת חסון לגבי הטקטיקה, ולא מסכים לגמרי עם חברת הכנסת רוחמה אברהם-בלילא.

מיכאל פדרמן: הייתי רוצה שזה יוּצא מן החוק שיוגש לכנסת ב-16 ביוני, אבל אני גם מבין את האילוצים של הפוליטיקה, של ראש הממשלה ושל שר האוצר, שאומר:

מיכאל פדרמן: אני חייב להביא את זה כמקשה אחת כי אם אוציא דבר אחד, מי ישורנו כמה עוד דברים צריך להוציא.

מיכאל פדרמן: אבל מה שכן צריך לעשות זה להבהיר לראש הממשלה – וכאן אני פונה לחברי הקואליציה – שלמרות שזה עובר בגלל מגבלות פוליטיות, כלכלית זה לא יעבור בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית כי זה לא הגיוני, לא נכון ולא מוצדק.

מיכאל פדרמן: צריך להבהיר את זה כבר בעת הקריאה הראשונה.

מיכאל פדרמן: כפי שניתן להצביע בהסתייגות או לקבל משהו בהסתייגות, צריך להגיד: אני מעביר את זה, אבל דעו לכם, זה לא יעבור.

מיכאל פדרמן: צריך להבהיר את זה כבר היום.

מיכאל פדרמן: זה פחות או יותר מה שאמר חבר הכנסת חסון ולאור הנסיבות והמגבלות הפוליטיות אני מסכים אתו.

מיכאל פדרמן: דבר אחרון, יש נטייה לחשוב שמשרד האוצר צודק תמיד.

מיכאל פדרמן: משרד האוצר מרים את הדגל, ויש לי הרבה כבוד אליו, שהוא צודק בעניינים כלכליים, שהוא רואה את הנולד ויודע.

מיכאל פדרמן: במשך שנים הם אמרו שלא כדאי להשקיע בשיווק כי אין קורלציה בין מידת ההשקעה בשיווק ובין מספר התיירים המגיעים למדינת ישראל.

מיכאל פדרמן: אני נלחם איתם על כך במשך שנים, וסוף סוף היה לי הכבוד לעמוד בראש כוח המשימה שראש הממשלה לשעבר שרון ושר התיירות דאז הירשזון הקימו.

מיכאל פדרמן: יש כאן לא מעט חברים שיודעים כי ברוב הנושאים ההחלטות שנתקבלו היו לא על דעת משרד האוצר אבל התקבלו שם החלטות שאחר-כך יושמו.

מיכאל פדרמן: אנחנו מדברים על ההחלטה לביטול הוויזות לרוסיה, שהתקבלה בכוח המשימה, כאשר מר רפי בן-חור, סמנכ"ל המשרד עמד בראש ועדת משנה להורדת חסמים וזאת היתה ההמלצה הראשונה.

מיכאל פדרמן: ההמלצה השנייה – במקרה חבר הכנסת חסון יצא, לדאבוני – היתה שהשב"כ יטפל באופן נאה יותר בתיירים.

מיכאל פדרמן: יעמוד במשימות אבל יעשה את זה בצורה מכובדת יותר.

מיכאל פדרמן: עלו שם גם נושאים נוספים.

מיכאל פדרמן: חשבו שאנחנו הוזים.

מיכאל פדרמן: עובדה, זה התקבל.

מיכאל פדרמן: מנכ"ל משרד האוצר עמד בראש צוות ועדת המשנה לשיווק.

מיכאל פדרמן: הוא הסכים שיש מקום להגדיל את תקציב השיווק לענף התיירות.

מיכאל פדרמן: כדי לחזק את עמדתו, כי זה היה בניגוד לעמדת מה שנקרא "נערי האוצר", הזמינו את העבודה אצל ארנסט ויאנג, וראה זה פלא, ארנסט ויאנג אמרו אותו דבר: 50 מיליון דולר לשיווק לפחות פר שנה, באופן קבוע, בנוסף לקיים והתיירות למדינת ישראל תתקדם.

מיכאל פדרמן: כוח המשימה, מטרתו היתה להגיע מהר ככל הניתן ל-5 מיליון תיירים.

מיכאל פדרמן: לסיכום דבריי, תהיה טעות פטאלית לבטל את הפטור ממע"מ.

מיכאל פדרמן: משרד האוצר לא תמיד צודק.

מיכאל פדרמן: יש להגדיל את תקציבי השיווק מעבר למה שגברת ריקי ארמן הציגה כי תקציבי השיווק עדיין מצומצמים מדי.

מיכאל פדרמן: תודה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור למר אלי גונן, נשיא התאחדות המלונות.

אופיר אקוניס: אחר-כך מר יעקב מיטרני, יושב-ראש אגודת מורי הדרך.

אלי גונן: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אדוני השר.

אלי גונן: אני רוצה, ברשותך, להתחיל בשתי ברכות.

אלי גונן: ברכה ראשונה אני רוצה לברך אותך, אדוני היושב-ראש, ולהודות לך על הדיון.

אלי גונן: צריך לזכור – וגם אני כמובן אגע במע"מ ובביטול המע"מ – אבל היה אמור להיות דיון על התיירות.

אלי גונן: מבחינתי עצם ההבאה של הדיון הזה לוועדה בעיתוי הזה מראה רק על המעמד של התיירות.

אלי גונן: ברכה שנייה אני מבקש לברך את מר נועז בר-ניר שמקבל את תפקיד מנכ"ל משרד התיירות.

אלי גונן: אנו מאחלים לו הצלחה.

אלי גונן: אכן אתה מקבל צוות נהדר.

אופיר אקוניס: אנחנו מצטרפים לברכותיך.

אופיר אקוניס: אני מבין שמינוי המנכ"ל אושר בממשלה והוא נכנס כבר לתפקיד.

אופיר אקוניס: ברכות להצלחה.

אלי גונן: חברת הכנסת רוחמה אברהם-בלילא צדקה בדברי השבח שהיא חלקה לעובדי המשרד, גם אם מידי פעם בפעם הם דואגים יותר מדי שאנחנו רוצים להשתלט עליהם, אבל זה דבר אחר.

אלי גונן: אדוני יושב-ראש הוועדה, מאחר והדיון כללי תרשה לי להעיר כמה נקודות, ואשתדל לעשות את זה בקצרה.

אלי גונן: קודם כול, חשוב מאוד שכולם יידעו שהתיירות במדינת ישראל מוגדרת כמוצר ציבורי.

אלי גונן: זו הגדרה חשובה מאוד.

אלי גונן: גם על דעת אנשי משרד האוצר התיירות מוגדרת כך.

אלי גונן: ההגדרה של התיירות כמוצר ציבורי משמעה שהממשלה צריכה לתמוך במוצר הציבורי.

אלי גונן: דרך אגב, התיירות מוגדרת כמוצר ציבורי לא רק בישראל אלא בכל העולם.

אלי גונן: בהיות התיירות מוצר ציבורי ומאחר ויש קורלציה בתיירות, אני חבר גם בלשכת המעסיקים, ותיכף אתייחס אליה.

אלי גונן: התלות של התעשייה הפרטית בממשלה ובמשרד התיירות דרמטית, שכן משרד התיירות אחראי על השיווק ואנחנו אחראים על המכירות.

אלי גונן: אי אפשר לפספס את הקורלציה הזאת.

אלי גונן: אני מוכרח להגיד שאנחנו עושים את מרב המאמצים לעבוד בתיאום.

אלי גונן: העובדה שמשרד התיירות, קרי: הממשלה אחראית על השיווק ואנחנו על המכירות, מכתיבה לנו מהלכים משותפים ועלינו לראות מה נוכל לעשות איתם.

אלי גונן: באחרונה, כאשר חברת הכנסת רוחמה אברהם-בלילא היתה שרת התיירות זכינו לשיתוף פעולה.

אלי גונן: כאשר נפרדנו ממנה קיבלנו בשמחה עצומה את השר סטס מיסז'ניקוב.

אלי גונן: אמר השר שהוא מקווה לקבל את דברי התודה שקיבלה חברת הכנסת רוחמה אברהם-בלילא מהתעשייה הפרטית בסוף דרכה.

אלי גונן: אני מקווה שאחרי שהוא יצליח להעביר את העננה שרובצת על פתחנו הוא יקבל אפילו יותר תודות.

אלי גונן: אני אומר בצורה ברורה מאוד, זכינו מחבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב כיושב-ראש הלובי וכיושב-ראש ועדת הכספים בתמיכה בלתי רגילה, וכדי לא לאכזב את השר אחזור גם ואגיד שתעשיית התיירות זכתה מישראל ביתנו לתמיכה בלתי רגילה ולהישגים רבים.

אלי גונן: היתה לנו מטרייה נהדרת, ואעצור כאן כדי לא לתת אילוסטרציה מה קורה לנו עם המטרייה כרגע.

אלי גונן: אדוני היושב-ראש, אני לוקח ברצינות יעדי ממשלה, בייחוד כשהם יעדים רציפים שעוברים ממשלה לממשלה, בשני מובנים: תעסוקה ופריפריה.

אלי גונן: אני מוכן להגיד כאן ולעמוד בפני כל חקירה שיכולה להיות ובכל דיון שיתקיים, שאין תעשייה שיכולה להביא במהירות שאנחנו מדברים עליה תעסוקה אל הפריפריה כמו התיירות.

אלי גונן: גם אני הייתי בפריפריה.

אלי גונן: הסתובבתי בפריפריה, ניהלתי בתי-מלון בפריפריה, ועכשיו אני יושב-ראש של מוזיאון בית לוחמי הגיטאות בפריפריה.

אלי גונן: מי שלא מנהל עסק בפריפריה לא מבין את המשמעות של הפריפריה.

אלי גונן: לכן כשאני מסתכל על עולם התיירות, אני אומר לכם: אין מי שיכול להביא תעסוקה אל הפריפריה מהר יותר מאתנו.

אלי גונן: אני מתבונן היכן אנו עומדים.

אלי גונן: אדוני היושב-ראש, אני חי את עולם התיירות מאז שנת 1992 ולאורך כל הדרך – עם מר מיקי פדרמן, מורנו ורבנו, שהוביל אותנו במשך שנים רבות – הצלחנו להוביל את התיירות מכיוון של fun, מכיוון של נופש אל הדיבור הכלכלי.

אלי גונן: הנושא הכלכלי הוא הנושא המהותי שעליו אנו מדברים באשר לתעסוקה, באשר לתרומה לכלכלה, באשר להכנסה של מטבע זר.

אלי גונן: כאשר אני לוקח את דוח כוח המשימה ואת הדוח של ארנסט ויאנג – והיתה לנו שנה נהדרת עם 3 מיליון כניסות – כל הדוחות מדברים על יעד של 5 מיליון תיירים בשנה שאנו יכולים להגיע אליו בעבודת שיווק נכונה.

אלי גונן: אנחנו ארץ אטרקטיבית, אך עדיין לא הגענו ליעד.

אלי גונן: אדוני היושב-ראש, אני מקוה שייצא מן הוועדה מסר לטיפול בתיירות במישור כללי של תשתיות, של שיווק, של בתי-מלון נוספים, וב-5 מיליון תיירים נצטרך בתי-מלון נוספים בנצרת, בטבריה, בנהריה, בצפון, בים המלח.

אלי גונן: אני מקווה שהמסר הזה ייצא מן הוועדה ושאתה עוד תזמין אותנו לכאן לישיבות נוספות.

אלי גונן: אני מבקש להתייחס בכמה מילים למשבר.

אלי גונן: יש משבר כלכלי לא קטן.

אלי גונן: אנו לומדים את המשבר הכלכלי, מה קורה אתו, מה הולך בעולם.

אלי גונן: צריך לזכור דבר אחד, אנחנו רואים יותר ויותר שתיירות הנישה נפגעת פחות מאחרים, ואנחנו תיירות נישה.

אלי גונן: בתיירות הנישה אנחנו רואים שיש לנו סיכוי לא להיפגע.

אלי גונן: אין מה לעשות, אנחנו מוצר יקר.

אלי גונן: שואלים אותנו למה אנחנו לא טורקיה.

אלי גונן: אני אומר לחברי הכנסת ששואלים את השאלה, אף אחד מכם כהורה, כאח, כבן משפחה, כחבר לא רוצה שבמדינת ישראל יהיו משכורות כמו בטורקיה.

אלי גונן: בטורקיה עובד ממוצע במלון מקבל סדר גודל של 100 או 150 דולר בחודש.

אלי גונן: אצלנו המינימום שאתו אנחנו מתחילים הוא 1,000 דולר כי אלה כללי המשחק, אלה כללי החברה.

אופיר אקוניס: זה מבחינת השכר.

אופיר אקוניס: אבל אם יהיה גידול בהיצע החדרים האם אפשר שתהיה גם ירידה במחירים וזה יעודד אולי את הישראלים לנפוש בארץ במקום לנסוע לטורקיה?

אלי גונן: אני רוצה להגיד לך באחריות, משפחה ישראלית שרוצה לנפוש בארץ במחיר של טורקיה יכולה למצוא בתי-מלון במחיר של טורקיה.

חמד עמאר: באיזה רמה של בתי-מלון?

אלי גונן: יש כאלה שמשווים את הנופש בטורקיה ל"רויאל ביץ'" או ל"הרולדס".

אלי גונן: תלוי על איזה בסיס אתה עורך את ההשוואה.

אלי גונן: האמן לי שחלק גדול מן היציאה של הישראלים לחוץ-לארץ היא לא רק עניין של מחיר.

אלי גונן: ההוכחה, יש לנו מעל 12 מיליון לינות של תיירות ישראלית בישראל.

אלי גונן: זה מספר עצום, חסר פרופורציה בהשוואה לרבות מן המדינות בעולם.

אלי גונן: שאלו את השר על המחירים.

אלי גונן: פעם ראשונה שלא תקפו אותנו על המחירים כי הרי גם לא רוצים שאנחנו נהיה בהפסדים.

אלי גונן: אמר השר, ואני מכבד אותו: אני רוצה להגדיל את מספר בתי-המלון כדי שהתחרות תוריד את המחירים.

אלי גונן: אנחנו אתו, אין לנו שום בעיה בעניין הזה.

אלי גונן: אתה שואל אם זה אפשרי – לא כל-כך, אבל לא משנה.

אלי גונן: נראה מה יהיה.

אופיר אקוניס: אבל אפשר לצאת בקריאה נורמטיבית בעניין הזה.

אלי גונן: אני רוצה להתייחס לשלושה נושאים נוספים.

אלי גונן: אילת היתה אמורה להיות בירת הים האדום.

אלי גונן: חברים, אילת הולכת ונופלת.

אלי גונן: השר הזכיר כבר את עקבה – 8,000 חדרי מלון עם המותגים הכי טובים.

אלי גונן: אני אומר לכם, ואני לא רוצה לפתח את הנקודה אלא רק זורק אותה כנושא לדיון כאן, אם באילת לא יקום מרכז כנסים וירידים גדול – ועד כאן כולנו נסכים – על בסיס קזינו, לא תהיה אילת.

אלי גונן: אם יקום רק קזינו, אני מתנגד להקמת קזינו כשלעצמו באילת.

אלי גונן: הקזינו צריך להיות מנוף למרכז כנסים וירידים.

אלי גונן: יש נושא חשוב מאוד, שלא נספיק לדון בו היום ואני חושב שכדאי להביא אותו לדיון בוועדה באחת הישיבות הבאות כי לפי דעתי הוא כלי מהותי עבור מדינת ישראל בתחום של תעשיית התיירות.

אלי גונן: אני מדבר על רשות שיווק.

אלי גונן: אני לא רוצה להאריך בזה כעת.

אלי גונן: כרגע יש לנו דברים חשובים יותר.

אלי גונן: באשר למע"מ – אני לא רוצה להעריך מה יקרה אם תהיה הפחתה במספר התיירים.

אלי גונן: אני יכול להגיד לכם שיש לנו עצירה וירידה במספר ההזמנות כבר עכשיו.

אלי גונן: אני רוצה לקרוא לכם הודעת ממשלה, ואני מתרגם אותה בתרגום חופשי.

אלי גונן: "הממשלה מאשרת סדרה של צעדים בנושא ההשפעה על מצב המחירים ומספר המבקרים במדינה.

אלי גונן: החל ב-3 בפברואר אנו מורידים את המס וכן את המס על התיירים ומגדילים את תקציבי השיווק.

אלי גונן: הפחתת שיעורי המס בנוסף להורדת מחירי הטיסות יביאו לתגבור מספר התיירים שמגיעים למדינה".

אלי גונן: זה הודעה של הממלכה ההאשמית הירדנית.

לאה ורון: איזה מס החליטו להפחית בירדן?

אלי גונן: הם מפחיתים את המסים על התיירות מ-14% ל-6%.

אלי גונן: שם זה חל גם על תיירות פנים.

אלי גונן: אני יכול להגיד לכם דבר אחד באחריות.

אלי גונן: אני לא רוצה להיכנס לוויכוח האם היתה הגדלה בתקציבי השיווק או לא.

אלי גונן: אם יוטל המע"מ חבל על כל הדברים שייעשו, צריך לגנוז אותם.

אלי גונן: הטלת המע"מ היא מכת מוות לענף.

אלי גונן: אני מצטרף כאן למה שאמר מר פדרמן.

אלי גונן: אותי לא מעניין איפה זה ייפול, ובתנאי שייפול.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור למר יעקב מיטרני, יושב-ראש אגודת מורי הדרך.

אופיר אקוניס: אני מבין שאתה רוצה להציג בעיה ספציפית.

יעקב מיטרני: קודם כול אני רוצה להצטרף לטענה בעניין המע"מ.

יעקב מיטרני: דיברו כאן על סטטיסטיקה והובילו אותנו ל-22% ירידה ועוד 12% בצפי, אבל הסטטיסטיקה כוללנית מאוד.

יעקב מיטרני: כאשר אנחנו מדברים על מורי הדרך, כרגע יש ירידה של 40% בימי העבודה ואם נוסיף את המע"מ נגיע לאבטלה דרמטית.

יעקב מיטרני: מעבר לכל מספר יש אנשים.

יעקב מיטרני: לפקיד קבלה שיפוטר זה 100% אבטלה, זה לא 22% ולא 12% אלא חוסר תעסוקה.

יעקב מיטרני: מורי דרך שלא עובדים כרגע בשל הירידה בהיקף התיירות בהחלט מודאגים מהטלת המס.

יעקב מיטרני: אני מצטרף במחאה לרעיון של הטלת נטל כלשהו על תעשיית התיירות.

יעקב מיטרני: אני מבקש להתייחס לנושא נוסף, באשר למיתוג של ארץ ישראל כארץ קודש.

יעקב מיטרני: אנו חווים את זה לאורך כל שנות ההיסטוריה בתיירות, שמדגש על נופש וביקיני עוברים במפנה דרמטי לדגש על ארץ הקודש.

יעקב מיטרני: הביקור והתיירות במדינת ישראל ממותגים כביקור בארץ הקודש.

יעקב מיטרני: כלומר רוב רובה של התיירות לישראל מפוקסת לכיוון ארץ הקודש.

יעקב מיטרני: אנחנו כבר כל-כך במיתוג-יתר עד שתיירים שאולי היו רוצים להגיע לכאן כדי לראות דברים אחרים לא יבואו.

יעקב מיטרני: הם אומרים: יש לי כל-כך הרבה כנסיות, אני לא צריך יותר.

יעקב מיטרני: יש לי בספרד, יש לי בכל מקום אחר.

יעקב מיטרני: המיתוג של תרבות דתית חשוב מאוד, אבל צריך לחפש את זה בשוליים של המנורה.

יעקב מיטרני: לא לפקס את זה אל המנורה אלא בשוליים.

יעקב מיטרני: ירושלים היא עיר קודש מגוונת מאוד ויש בה אנשים שהם לא רק דתיים.

יעקב מיטרני: הם באים כדי לפגוש תרבות – לראות גם את הנצרות וגם את היהדות וגם את האיסלאם.

יעקב מיטרני: מאחר ואנו עובדים בתוך הפוקוס הזה של תרבות צליינית אנו חווים שמורי הדרך לא מקבלים את המגיע להם.

אופיר אקוניס: העלית בפניי בעיה של כניסת מדריכים שאינם מוסמכים שבאים עם הקבוצות הצלייניות.

יעקב מיטרני: נכון.

יעקב מיטרני: יש תהליך מתפתח של רועים רוחניים שמלווים את הקבוצות שלהם ואז מורה הדרך הישראלי מפסיד את המקום שלו, את העבודה שלו, ומדינת ישראל מפסידה פעמיים.

יעקב מיטרני: קודם כול היא מפסידה את שכר העבודה של מורה הדרך שלא עובד, ומפסידה עוד יותר מזה את המסביר ואת המשווק של מדינת ישראל.

יעקב מיטרני: מפסידים פעמיים.

יעקב מיטרני: זה לא צריך לבוא על חשבון אף אחד.

יעקב מיטרני: זה צריך לבוא על המצע של תיירות, כפי שאמר מר פדרמן, מעבר לכלכלה שאנו מציגים כאן, מעבר למספרים.

יעקב מיטרני: כל תייר הוא מסבירן ומשווק של מדינת ישראל.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: זה בהחלט נושא חשוב מאוד, שדיברנו עליו גם בנפרד ואני שמח שהעלית אותו בפורום הזה, וגם שר התיירות יתייחס אליו בקצרה.

אופיר אקוניס: מלשכת מארגני התיירות הנכנסת נרשמו שניים, אבל אנו בקוצר זמן.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור למר שמואל מרום.

שמואל מרום: אשתדל לדבר בקצרה.

שמואל מרום: ברשותכם, אדוני היושב-ראש ושר התיירות, אני רוצה להתחיל מן הסוף ואני פונה למשרד האוצר.

שמואל מרום: הטלת מע"מ על התיירות תביא לאסון ובכייה לדורות.

שמואל מרום: לקח לנו שישים שנים להביא 3 מיליון תיירים וכעת בהחלטה אחת הולכים למחוק פעילות גדולה מאוד.

שמואל מרום: אנו מייצגים את הסוכנים בחוץ-לארץ שמסתכלים על ישראל כמדינה בעייתית באזור גיאוגרפי בעייתי, מדינה באזור מלחמה, והם לא כל-כך מהר משווקים אותנו.

שמואל מרום: לוקח למשרד התיירות – אדוני השר, אתה עוד לא מכיר את הסאגה הזאת – בין 4-5 שנים לשכנע יצרן גדול לבוא לישראל, בעלות של בערך חצי מיליון דולר ואולי יותר.

שמואל מרום: והנה אתם חברי הכנסת הולכים להכניס גול עצמי לענף ולתעשייה שהיא כל-כך חשובה לנו, ולא אחזור על כל הדברים שנאמרו כאן, גם במצגת וגם בדברי קודמיי.

שמואל מרום: אני מצפה שחברי הכנסת יהיו המגן של התעשייה הזאת, יהיו חומה בכך שלא יאפשרו בשום פנים ואופן לדבר הזה לעבור, בלי להיכנס לכל נושא התעסוקה וההכנסות וכל הדברים הללו.

שמואל מרום: תודה.

עמי אתגר: רציתי להתייחס לעניין הטיימינג, באשר להצבעה בקריאה הראשונה או בהמשך על ההצעה להטיל מע"מ על התיירות.

עמי אתגר: אנו מגישים הצעות לחוץ-לארץ והן מוגשות חצי שנה ואף שנה מראש.

עמי אתגר: אנו לא יכולים שלא להגיד לאנשים היום שאולי יוטל מע"מ.

עמי אתגר: כשאנו נותנים notice אנחנו מקבלים מבול של אזהרות: "זה יפגע בכם, נסיט לינות מישראל לירדן, נבוא לפחות ימים".

עמי אתגר: יש רגישות גבוהה מאוד לעניין הזה.

עמי אתגר: כך שאם היום אנחנו יודעים, מתוך הבנה שקיימת שהנושא של המע"מ באמת לא יעבור וכי רק בשל האילוץ הפוליטי, כפי שאמר מר מיקי פדרמן, הוא עדיין מופיע אבל יירד בהמשך, זה דבר אחד.

עמי אתגר: אבל אם אנחנו נמצאים באי-ודאות הזאת, היא כשלעצמה יוצרת נזק גדול מאוד.

עמי אתגר: כבר היום אנשים לא לוקחים סיכון.

עמי אתגר: כאשר הם בונים את חבילת התיור קדימה לעוד חצי שנה הם מורידים ימים מן השהייה בישראל.

עמי אתגר: חלק לא באים בכלל כי זה יקר להם, וחלק מורידים את מספר ימי השהות בישראל ומעבירים אותם למדינות השכנות.

עמי אתגר: ועוד עניין אחד שלא קשור למע"מ.

עמי אתגר: אם במדינת ישראל לא יהיה כעת בליץ של התחלה של בניית מלונות, אנו נמצאים בתקרת זכוכית של 3 מיליון תיירים.

עמי אתגר: לכן מוטלת חובה לראות איך מתחילים בבניית חדרי מלון בכמות מסוימת, לא את המקסימום, אבל כמות מינימלית.

עמי אתגר: ביחד עם שיפוץ של בתי-המלון הקיימים יש להתחיל גם בבנייה, במיוחד בירושלים ובגליל.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור לחבר הכנסת אפללו.

אלי אפללו: אני מתנצל על האיחור אבל בכל זאת היה לי חשוב מאוד להגיע לכאן.

אופיר אקוניס: העיקר שאתה בריא ושלם.

אופיר אקוניס: התפוצץ לך צמיג באמצע הנסיעה?

אלי אפללו: היה איחור לצערי, אבל באתי לכאן לתמוך בענף התיירות במלוא מובן המילה כי אני מבין את המשמעויות.

אלי אפללו: אני מאמין שכבר דיברו על המשמעויות של מספר התיירים, שיהיו כ-300,000 תיירים פחות בעקבות הטלת המע"מ, ועל מספר העובדים.

אלי אפללו: אני מאמין שכבר ציינתם את הנתונים הללו.

אלי אפללו: דובר על הצבעת חברי הכנסת.

אלי אפללו: יש חברי כנסת שמתנגדים להצעה לחלוטין.

אלי אפללו: זה עניין של מדיניות של הממשלה.

אלי אפללו: גם השר מתנגד לזה.

אלי אפללו: זה לא דבר גורף, כי כאן נשמע כאילו מופנית איזו האשמה.

שמואל מרום: אנחנו מבקשים שתעצרו את זה.

אלי אפללו: אנחנו בכל מקרה מתנגדים לגמרי להצעה להטיל מע"מ על תיירות כשאנו רואים את המגמות בירדן ובמצרים ובמדינות אחרות, שם המחירים זולים בהרבה, עם השקעות מדינה של מיליארדים בתחום התיירות, ואילו במדינת ישראל נוהגים בדיוק להיפך.

אלי אפללו: אצלנו זה כמו עם הסוס: לאט-לאט מורידים לו אוכל, לאט, לאט, לאט, לאט, עד שבסוף הוא ימות.

אלי אפללו: רבותי, עמדתי הברורה, ואמרתי את זה לשר, אני מתנגד לחלוטין להטלת מע"מ על תיירות.

אלי אפללו: צריך לנהוג להיפך בדיוק.

אלי אפללו: צריך לעזור לענף התיירות.

אלי אפללו: אנחנו ארץ הקודש ובימים האלה יש לנו הזדמנות – גם האפיפיור הגיע לכאן, גם אנו מדינה שמביאה לכאן תיירות בתחום מסוים.

אלי אפללו: צריך לעודד תיירות נוספת כי בעולם לצערי הרב מסתכלים על ישראל כמדינה שיש בה כל הזמן פיגועים וכל הזמן טרור וכל הזמן מלחמות, וכאשר מגיעים לכאן תיירים הם אומרים: אין כלום, אין שום דבר.

אלי אפללו: האמינו לי שהנושא הזה בעייתי לענף התיירות, ולא באשמתו.

אלי אפללו: המצב הביטחוני והמדיני גורם לקשיים הללו.

אלי אפללו: אני אומר לכם כמי שגר בצפון, אני יודע שבטבריה למשל, שהיא עיר תיירות, לא נפתח בית-מלון אחד כבר עשרות שנים.

אלי אפללו: למה?

אלי אפללו: אני רואה את הפוטנציאל שיש בטבריה, ואני לא מדבר באופן ספציפי על טבריה אלא מציג אותה רק כדוגמה.

מנחם אליעזר מוזס: ומה עם צפת?

אלי אפללו: אני מסכים אתך.

אלי אפללו: אני לא מתווכח.

אלי אפללו: לא אציג דוגמאות נוספות.

אלי אפללו: רבותי, אני חוזר ואומר, העמדה הברורה שלי שיש להיאבק בכל האמצעים שיש לנו כחברי הכנסת נגד הגזירה הנוספת בענף הזה, שגם כך הוא סובל מכל מיני קשיים.

אלי אפללו: אני לא רוצה להאשים אותם בעניין תיירות הפנים, זה נושא נפרד, כי עכשיו אנחנו מדברים על הנושא הספציפי הזה שנוגע לתיירות החוץ שמגיעה לארץ.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: אני מבקש משר התיירות ומנכ"ל משרד התיירות במשולב לסכם בקצרה את הדיון ואז נעבור להודעת הסיכום שלנו.

אופיר אקוניס: בבקשה, אדוני השר.

סטס מיסז'ניקוב: אתייחס בקצרה למה שעלה כאן.

סטס מיסז'ניקוב: באשר לשיווק חרדי – אני מסכים לגמרי עם חבר הכנסת מוזס.

סטס מיסז'ניקוב: זה פן שאנו ניקח בחשבון כנישה מרכזית.

סטס מיסז'ניקוב: אני בטוח שאם היה קצת זמן סמנכ"ל השיווק היה מפרט שזה מופעל כבר בתוכניות השיווק שלנו, וזה כמובן יימשך.

סטס מיסז'ניקוב: צפת – כבר במצגת ציינתי שצפת צריכה להיות אחד המקומות המרכזיים בקונצפט החדש שיצרנו.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא תחליף לחופשת סקי באוסטריה, אבל עדיין תוכל לנפוש גם בצפת.

סטס מיסז'ניקוב: נצרת – חברת הכנסת זועבי, ציינתי שבביקור האפיפיור בנצרת ביקשנו למקד תשומת לב מיוחדת לאזור ולעיר עצמה.

סטס מיסז'ניקוב: הבטחתי שהעיר הזאת תהיה מוקד תיירות.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לציין שמאז שנת 2000 ועד היום הושקעו בעיר נצרת כ-300 מיליון שקל לקידום התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: בניגוד לערים אחרות כמו חיפה ותל-אביב, שם סגרנו את לשכות התיירות, בנצרת השארנו אותה.

סטס מיסז'ניקוב: זה רק אומר עד כמה אנו שמים דגש חזק על התיירות בעיר נצרת.

סטס מיסז'ניקוב: באשר לתשתיות – אם היה קצת זמן הייתי מבקש מסמנכ"ל התשתיות, מר שי וינר, לספר על כל מיני תוכניות שלנו באילת ובוודאי על תוכניות במגזר המיעוטים.

אופיר אקוניס: אם לא אכפת לך, אולי נכנס ישיבה נוספת בנושא התיירות בנוכחותך.

סטס מיסז'ניקוב: אשמח מאוד.

סטס מיסז'ניקוב: אם תזמין אותנו, נבוא.

אופיר אקוניס: בוודאי.

אופיר אקוניס: הנושא חשוב באמת.

אופיר אקוניס: הוא נושא כלכלי מן המעלה הראשונה.

סטס מיסז'ניקוב: גם באשר לדרוזים וגם באשר לאילת ולנושאים אחרים – פיתוח התשתיות חשוב מאוד, כפי שאמר כאן גם חבר הכנסת חמד עמאר.

סטס מיסז'ניקוב: באשר למורי דרך – מר מיטרני, אתה צודק וגם לא צודק.

סטס מיסז'ניקוב: אחד לא נגזר מן השני.

סטס מיסז'ניקוב: אני מתחבר מאוד למה שאמרת, שמורי הדרך במדינת ישראל מופלים בהשוואה למדינות אחרות, כי כאן כל מי שמגיע כמורה דרך ממדינה זרה לוקח פרנסה של מורה דרך ישראלי, בניגוד למה שקורה במדינות אחרות שבהן רק מדריכים מקומיים יכולים להדריך קבוצות.

סטס מיסז'ניקוב: קיימנו על כך דיון ודיברתי עם הייעוץ המשפטי.

סטס מיסז'ניקוב: אנו בוחנים מה נוכל לעשות בחקיקה או בתקנות פנימיות.

סטס מיסז'ניקוב: מצד שני, אין שום קשר בין הדברים האלה, שנובעים מאפליה, ובין המיצוב של מדינת ישראל ופנייה לקהלי יעד שצריכים קודם כול לבוא לכאן.

סטס מיסז'ניקוב: גם מדריכים ישראלים יכולים להדריך אותם.

סטס מיסז'ניקוב: אם נתקן את התקנה ואת הצעת החוק אז תחדל האפליה והאנשים שלך יוכלו להדריך קתולים ואוונגלים בדיוק באותה רמה כמו שיוכלו להדריך יהודים.

סטס מיסז'ניקוב: אם מר נועז בר-ניר רוצה להוסיף דבר מה, בבקשה.

נועז בר-ניר: אני מוותר על זכות הדיבור בשל קוצר הזמן.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להודות לאדוני היושב-ראש ולכל חברי הכנסת שהשתתפו בדיון הזה.

סטס מיסז'ניקוב: נופיע בוועדה מתי שתרצו.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: אני מודה לך, אדוני השר.

אופיר אקוניס: ועדת הכלכלה קובעת כי השקעות בענף התיירות הן מנוף לסיוע ביציאה מן המיתון לצמיחה, תרומה לתוצר הגולמי המקומי ולהפחתת הגירעון ועידוד התעסוקה במרכז ובפריפריה.

אופיר אקוניס: בד בבד עם שיווק התיירות הישראלית, שהוא דבר חשוב מאוד, כדאי לבחון את הגדלת היצע חדרי המלון ברחבי הארץ, בירושלים, אילת, נצרת, טבריה ומקומות נוספים.

אופיר אקוניס: הוועדה מבקשת ממשרד התיירות לרכז מאמצים גם מול קהל היעד של התיירות היהודית החרדית מרחבי העולם.

אופיר אקוניס: זה נושא חשוב שהעלה כאן חבר הכנסת מוזס.

אופיר אקוניס: באשר למע"מ, לאחר שהצעת חוק ההסדרים תעבור במליאת הכנסת בקריאה הראשונה, כמקובל וכנהוג בכל שלטון ובכל ממשלה וכמקובל בכנסת תפוצל בין הוועדות השונות ויתקיימו דיונים על המע"מ.

אופיר אקוניס: אני רוצה להזכיר כי על אף שנושא התיירות מצוי בתחום עניינה של ועדת הכלכלה, הרי שתחום המיסוי הוא בתחום עניינה של ועדת הכספים.

אופיר אקוניס: אני מתכוון להציע בנושא הזה, אדוני השר, להקים ועדה משותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת הכספים, שבדיוניה ניתן יהיה לבחון מחדש את הכוונה להטיל מע"מ על שירותי התיירות, כפי שהתבטאו מרבית חברי הוועדה, ובהם אני.

אופיר אקוניס: אנו סבורים שהדבר הזה איננו נכון בעת הזאת או בעת אחרת.

אופיר אקוניס: מר גונן, קיבלנו את הצעתך לקיים דיון בנושא הקזינו.

אופיר אקוניס: זה נושא חשוב שיכול לעודד תיירות.

אופיר אקוניס: אז גם נשמע סקירה על אילת והתפתחותה.

אופיר אקוניס: נצטרך לקיים דיון נוסף גם באשר להצעה להקים רשות שיווק לתיירות.

אופיר אקוניס: תודה רבה לכם.