ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 4, 2009-05-26 11:30

מאיר שטרית: חברים, ברשותכם, אני פותח את הישיבה.

מאיר שטרית: אני מברך את שר המדע על בואו וזאת הישיבה השנייה שהוא משתתף בה.

מאיר שטרית: הוא השתתף גם בישיבה של ועדת המדע לפני שבוע ואני מברך את הבאים בשערנו.

מאיר שטרית: אני מברך את עשר התלמידות שנמצאות פה איתנו כדי להתרשם ולראות את הפרלמנט מתיכון תורני לבנות בירושלים.

מאיר שטרית: אני מאחל לכן הצלחה בלימודים ואני מקווה שאתן לומדות גם מדע בבית הספר ולא רק תורה, גם תורה וגם מדע.

מאיר שטרית: אמנם יש כאלה שאומרים 'יגעת ומצאת תאמין', אבל בימים אלה צריך ללמד ממש הלכה למעשה ואני מקווה שאתן לומדות גם מדע ואתן מתעניינות בתחום.

מאיר שטרית: נושא הדיון שלנו הוא משרד המדע והטכנולוגיה.

מאיר שטרית: אנחנו רוצים לשמוע דיווח גם מהשר וגם מהמדען הראשי ואני נותן את רשות הדיבור לשר.

מאיר שטרית: בבקשה, אדוני.

דניאל הרשקוביץ: תודה.

דניאל הרשקוביץ: אני מודה ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת מאיר שטרית, שציין את העובדה שזאת הישיבה השנייה שבה אני נוכח.

דניאל הרשקוביץ: אני ניהנה משיתוף פעולה פורה מהוועדה, כפי שהוא יבוא לידי ביטוי בשקף האחרון שנציג לכם פה.

דניאל הרשקוביץ: אני חדש במשרד המדע.

דניאל הרשקוביץ: אני לא חדש במדע, אבל אני חדש במשרד המדע, אני חדש בפוליטיקה, אבל הודות לצוות המסור, שחלקו נמצא פה לידי – המדען הראשי והסמנכ"ל – גם אני השכלתי ללמוד דברים שלא ידעתי על משרד שבראייתי הוא עם הפוטנציאל הגבוה ביותר בארץ, מסיבה פשוטה מאד – מדינת ישראל נטולת משאבי טבע וכפי שאתם יודעים אין לנו נפט וכפי שאמרתי פעם מעל דוכן הכנסת:

דניאל הרשקוביץ: שאלת גבולותיה של מדינת ישראל היא לא שאלה פוליטית.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו חיים במזרח התיכון, שיש בו את מרבץ הנפט בין הגדולים בעולם ובכל זאת לכולם יש נפט חוץ מאשר לנו.

דניאל הרשקוביץ: אם אתם רוצים לדעת מה שייך לנו ומה לא, פשוט תחפרו, יש נפט – שלהם, אין נפט – שלנו.

דניאל הרשקוביץ: הגדרה מאד מאד פשוטה גיאולוגית ומדעית.

דניאל הרשקוביץ: עכשיו מדברים על אולי גז, אבל אנחנו די נטולי משאבי טבע ואפילו מים כמעט אין לנו.

מאיר שטרית: צריך לקוות שלא ימצאו נפט בתחומי הקו הירוק.

דניאל הרשקוביץ: המשאב הבלעדי שיש לנו, פחות או יותר, הוא המשאב האנושי.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו רואים שהמשאב האנושי שלנו אדיר ואתם יכולים לראות שישראל היא אחת משתי המדינות המובילות בעולם בפרסומים מדעיים לנפש.

דניאל הרשקוביץ: מתמטיקה היא דוגמה יוצאת מן הכלל כי מתמטיקה היא אחד התחומים שבו התשתיות הנדרשות לצורך ביצוע מחקר הן מחשב, פחות או יותר.

דניאל הרשקוביץ: זה אחד התחומים שכמעט ואינו תלוי בתקציבים כספיים גדולים ושם אנחנו מצטיינים.

דניאל הרשקוביץ: הדברים האלה רק מציינים את זה שהחלק החזק שלנו הוא אנושי.

דניאל הרשקוביץ: ציטוטים מדעיים הוא אחד הכלים לבדיקת איכותו של המחקר, מה שנקרא אימפקט-פקטור.

דניאל הרשקוביץ: לפעמים אנשים מפרסמים, אבל את אף אחד זה לא מעניין ולכן אחד הכלים, שהוא לא הכלי היחיד וודאי לא הכלי הכי אובייקטיבי כי זה מאד תלוי בדיספלינות – מתמטיקה, למשל, היא אחד התחומים שבהם זה לא כלי כל כך אובייקטיבי – הוא ציטוטים מדעיים ואנחנו נמצאים במקום השלישי בעולם, לא באופן יחסי אלא שלישי אבסולוטי בעולם וב-6 מתוך עשרים תחומים מדעיים אנחנו במקום הראשון.

דניאל הרשקוביץ: במספר המדענים לנפש אנחנו נמצאים במקום הראשון בעולם.

דניאל הרשקוביץ: לו היה נמצא כאן איש משרד האוצר הוא היה שואל למה יש טענות כי יש לנו מה שאנחנו רוצים, אבל פה נראה את אחד האבסורדים הכי גדולים.

דניאל הרשקוביץ: השקעה בהכשרת מדען, במיוחד בתחומי מדעי הטבע, היא כמיליון דולר.

דניאל הרשקוביץ: צריך להבין שכאשר אנחנו משקיעים במדענים בכל מערכת החינוך, שמתחילה לא רק בלימודיו לתואר שני, ההשקעה אדירה.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו משקיעים הרבה במערכת החינוך שלנו, אבל כ-4,000 מדענים ישראלים נמצאים היום במקומות אחרים בעולם.

דניאל הרשקוביץ: 3,000 מהם נמצאים בארצות הברית ובקנדה ופירוש הדבר שאנחנו מסבסדים את הכלכלה האדירה של ארצות הברית בכ-3 מיליארד דולר.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו משקיעים ואחרים קוטפים את פירות ההשקעה.

דניאל הרשקוביץ: בנוסף לכך, העובדה שיש לנו בעשור האחרון ארבעה ישראלים חתני פרס נובל, מעידה על עוצמתה של המדינה.

דניאל הרשקוביץ: \

דניאל הרשקוביץ: את המגבלות שלנו אנחנו מכירים ולכן ברור שאנחנו צריכים להיות מאד ממוקדים כשאנחנו באים לנצל את ההון האנושי.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו להתפרס באופן לא מבוקר ובאופן מבוזר.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו חייבים להשקיע השקעה מושכלת, נקודתית, ולכן צריכה להיות יד מכוונת ומקצועית.

דניאל הרשקוביץ: לצורך זה קיים במדינה משרד המדע והטכנולוגיה, אבל גם מתוך הכרת המגבלות השונות, כולל המגבלות התקציביות, שתפקידו להיות אותה יד מכוונת.

דניאל הרשקוביץ: לכן הוא צריך להיות גורם מרכזי בעיצוב ובהובלת מדיניות מחקר ופיתוח בישראל, הוא צריך להיות אמון על קביעת סדרי עדיפות לאומיים מכיוון שהמדע אין סופי והכיוונים אין סופיים.

דניאל הרשקוביץ: המשרד צריך להיות אחראי על עיבוי תשתיות אנושיות ופיזיות ומאחר ויש לנו יתרון יחסי בעולם – האדרת שמה של ישראל ומינוף היתרונות היחסיים שלה.

דניאל הרשקוביץ: איך אנחנו עושים את זה?

דניאל הרשקוביץ: כשאנחנו מדברים על מחקר ופיתוח אנחנו מדברים על ספקטרום די רחב.

דניאל הרשקוביץ: מצד אחד אנחנו מדברים על המחקר הבסיסי, שבדרך כלל מתבצע במוסדות אקדמיים.

דניאל הרשקוביץ: מה שמאפיין מחקר בסיסי הוא שזה מחקר מאד מאד לא מוכוון, דהיינו הוא מחקר שבו חוקר, לפי טעמו, לפי כישוריו ולפי העניין שהוא מגלה – העניין שהוא מגלה יכול להיות מנותק מכל שימושים – הוא חוקר.

דניאל הרשקוביץ: בקצה השני של הספקטרום נמצא המחקר היישומי-תעשייתי.

דניאל הרשקוביץ: כשאני מקים מפעל לתחום מסוים לא מעניין אותי להשקיע במחקרים בסיסיים שלא קשורים בכלל.

דניאל הרשקוביץ: אני עוסק בתחום מסוים ואני רוצה חוקרים שיפתחו לי את התחום הזה.

דניאל הרשקוביץ: אגב, הרבה פעמים יש גבול דק בין מחקר ופיתוח ולכן פעמים רבות אנחנו מדברים על מו"פ והמחקר היישומי-תעשייתי הוא יותר פיתוח ופחות חידושים מדעיים.

דניאל הרשקוביץ: ישנו פער בין המחקר הבסיסי לבין המחקר היישומי.

דניאל הרשקוביץ: הפער הזה הוא פער רחב מאד ואחד הדברים שיכולים לגשר על הפער הוא לזהות את אותם מחקרים בסיסיים, שיש לה פוטנציאל יישומי ולנסות לכוון אותם.

דניאל הרשקוביץ: הכוונה היא לדברים רבים, ראשית, לחשוף אנשים לטכנולוגיות או לחוקרים אחרים.

דניאל הרשקוביץ: לפעמים יש חוקר שעוסק בדבר א' וחוקר שעוסק בדבר ב' ואחר לא יודע על השני, אבל אתה, עם ראייה כוללת, רואה שאם תחבר אותם תוכל לכוון אותם למחקר יישומי.

דניאל הרשקוביץ: לזה אנחנו קוראים מחקר תשתיתי אסטרטגי ובדבר הזה נכנס משרד המדע.

דניאל הרשקוביץ: זאת אחת הפעילויות העיקריות, אותו מחקר תשתיתי אסטרטגי ואלה העקרונות שלנו – יצירת תשתית צמיתה של ידע, כוח אדם וציוד בנושאי עדיפות לאומית.

דניאל הרשקוביץ: כאן אנחנו משתדלים להיות ממוקדים ומוכוונים, דהיינו לזהות כיוונים.

דניאל הרשקוביץ: יש עוד הרבה כיוונים עם פוטנציאל יישומי גבוה, אבל מטבע הדברים אנחנו משתדלים לזהות כיוונים ובאותם כיוונים ליצור תשתית ולחבר בין אנשים שונים שעוסקים בנושא.

דניאל הרשקוביץ: התכנית הזאת היא כלי עיקרי להוצאה לפועל של האסטרטגיה הזאת והיא נותנת החזר מקסימלי בטווחים של 5-10 שנים.

דניאל הרשקוביץ: במונחים של מחקר בסיסי זה נראה זמן קצר ובמונחים של מחקר יישומי זה אולי נראה זמן ארוך, אבל אנחנו כאן בדיוק בקטע הביניים.

דניאל הרשקוביץ: התכנית הצליחה לקדם נושאים שונים ולעשות אתם את כל הדרך החל מהמחקר הבסיסי ועד למחקר היישומי.

דניאל הרשקוביץ: בנושא הזה המשרד תמך ב-300 פרויקטים בהיקף ממוצע של 2 מיליון שקלים ואלפי מדענים הוכשרו בתחומים האלה.

דניאל הרשקוביץ: בחלק גדול מהפרויקטים נוצרו פטנטים, חברות וכו'.

דניאל הרשקוביץ: מי שסקר את הדברים האלה היה מוסד נאמן.

דניאל הרשקוביץ: מנהל מוסד נאמן נמצא כאן, פרופ' משה משה, עמיתי מן הטכניון.

דניאל הרשקוביץ: כשהייתי דיקאן הפקולטה למתמטיקה הוא היה משנה לנשיא לעניינים אקדמיים וזה מראה שאנחנו ממשיכים לשתף פעולה.

דניאל הרשקוביץ: מוסד נאמן עוסק בתחומים רבים ומעניינים, ובין היתר הוא ניתח את ההשקעה במחקרי תשתית של משרד המדע בין השנים 1995-2004.

דניאל הרשקוביץ: באותן שנים מומנו כ-240 מחקרים והתוצאות משקפות סקירה של שני שלישים מן המחקרים האלה.

דניאל הרשקוביץ: התוצאות ממש מרשימות ומי שבקיא במחקר בסיסי יודע שהאחוז שמגיע באופן נורמלי ממחקר בסיסי למחקר יישומי הוא אחוז מאד נמוך ואתם יכולים לראות שהוקמו 32 חברות חדשות, 55 מחקרים יישומיים בתעשייה, 880 פרסומים, 72 פטנטים, 45 רשיונות לשימוש והכשרה של דור המשך.

דניאל הרשקוביץ: כפי שאמרתי, המחקר התשתיתי הוא אותו מחקר שמחבר את המחקר הבסיסי עם המחקר היישומי והוא חוליה חשובה מאד בניצול ההון האנושי של המדינה.

דניאל הרשקוביץ: פעילות נוספת וחשובה מאד, שאולי פחות עוסקת בחיבור בין המחקר הבסיסי למחקר היישומי, היא מה שאנחנו קוראים לו מו"פ איזורי ומדע בקהילה.

דניאל הרשקוביץ: המדע הבסיסי, מטבע הדברים, מתרכז באוניברסיטאות.

דניאל הרשקוביץ: כפי שאתם יודעים, יש במדינת ישראל שבע אוניברסיטאות ויש גם מכללות שבהן נעשה מחקר בהיקף כזה או אחר, אבל מרכז הכובד הוא בשבע אוניברסיטאות המחקר.

דניאל הרשקוביץ: יש גם מחקר ופיתוח שנעשה בתעשיות, חלק גדול ממנו בתעשיות הביטחוניות.

דניאל הרשקוביץ: בכל אופן, הדברים האלה מרוכזים וממוקדים בדרך כלל.

דניאל הרשקוביץ: הרעיון של המו"פ האיזורי הוא להביא את המדע לפריפריה ומדובר בפריסה של עשרה מרכזים מקריית שמונה בצפון ועד הערבה לדרום.

דניאל הרשקוביץ: המטרה היא להביא את המדע לפריפריה בכמה רמות – ברמה הסופר-מקצועית יש פעילויות של מחקר ופיתוח שמאפיינות איזור.

דניאל הרשקוביץ: כולנו יודעים שבים המלח, למשל, הדברים המאפיינים את ים המלח מבחינת המלחים והחומרים והן מבחינת הטבע, הצמחייה וכו'.

דניאל הרשקוביץ: כלומר, מדובר בתכניות ייחודיות ומעבר לכך גם לקשור עם מערכות החינוך כדי להביא את המדע אל הקהילה.

דניאל הרשקוביץ: זה דבר שגאוותנו עליו כי אנחנו מדברים על מפעלי מו"פ שהם בהשקעה קטנה יחסית ויש להם אפקט אדיר.

דניאל הרשקוביץ: אגב, אחד מהם כבר התפתח, מיג"ל בקריית שמונה, שהוא דבר מרשים בפני עצמו ויש בו 150 עובדים.

דניאל הרשקוביץ: כל העובדים הם עובדי איזור, הם חייבים לגור באיזור ואנחנו לא מייבאים עובדים.

דניאל הרשקוביץ: הכוונה שלנו היא לפתח את זה גם באמצעות תכנית שאנחנו משיקים בימים אלה, שנקראת פרחי מדע.

דניאל הרשקוביץ: משרד החינוך עוסק בחינוך ילדי ישראל, אבל אנחנו מדברים על החינוך הלא פורמלי, כנראה דרך אותם מרכזי מו"פ איזוריים, להביא את הנוער כדי שיוכל להיחשף לפעילות מדעית גבוהה ולתשתיות מדעיות.

דניאל הרשקוביץ: כשאנחנו מדברים על פריפריה אין מדובר רק בפריפריה גאוגרפית אלא גם על פריפריה דמוגרפית.

דניאל הרשקוביץ: ישנם מקומות שאולי מבחינה גאוגרפית הם לא פריפריאליים, אבל גאוגרפית אלה סקטורים שבהם המדע כמעט ולא קיים.

דניאל הרשקוביץ: מדובר, למשל, בסקטור החרדי והמטרה שלנו היא להגיע גם לשם כדי להעלות את המודעות וכדי שפוטנציאל שלא מגיע לידי מימוש בכיוון המדעי, יגיע לשם.

דניאל הרשקוביץ: מעבר לדברים האלה ישנו תחום נוסף שהמשרד אמון עליו והוא קשרי החוץ המדעיים של מדינת ישראל.

דניאל הרשקוביץ: קשרי חוץ מדעיים נעשים בדרך כלל בשתי רמות – רמה אחת היא רמה אישית.

דניאל הרשקוביץ: אני חוקר בתחום מסוים, אני יודע על חוקר אחר במדינה אחרת ואנחנו מתקשרים בינינו ויוצרים מחקרים.

דניאל הרשקוביץ: היום קל מאד להתקשר כי העולם שלנו הוא כפר גלובלי קטן.

דניאל הרשקוביץ: הרמה השנייה היא רמה שבה האוניברסיטאות חותמות ביניהן הסכמי שיתוף פעולה וגם זה מקובל מאד.

דניאל הרשקוביץ: משרד המדע אחראי על קשרי חוץ מדעיים פורמליים בין מדינות, כאשר ברוב המקרים זה מאופיין ביצירת תכניות שמממנות או תומכות במחקרים משותפים של צוותי חוקרים, שבהם יש חוקרים מישראל ומהמדינה השותפה.

דניאל הרשקוביץ: יש כמה ותיקים מאד, כמו ה-BSF, הקרן הדו-לאומית ישראל-ארצות הברית, שאני עצמי ניהניתי ממנה בשעתו וכמה פעמים זכיתי לתמיכה של הקרן במחקרים משותפים שלי עם חוקרים אמריקניים.

דניאל הרשקוביץ: ישנה הקרן הגרמנית, ה-GIF, שגם היא מתפתחת ובשנה האחרונה בלבד נוסף ההסכם עם יפן, דבר שיצר פריצת דרך.

דניאל הרשקוביץ: מדינת ישראל משתתפת גם בארגונים בינלאומיים.

דניאל הרשקוביץ: על השקף מצוינים שלושה ארגונים כאלה, שיש להם היום תפקיד מוביל במחקר הבינלאומי.

דניאל הרשקוביץ: אחד מהם הוא מאיץ החלקיקים המוביל בעולם, ה-CERN, שנמצא בשווייץ.

דניאל הרשקוביץ: זאת פעולה ששותפות לה 21 מדינות באירופה.

דניאל הרשקוביץ: מדינת ישראל היא אמנם עדיין לא במעמד של חברות מלאה, אבל היא במעמד של משקיף עם אפקט גדול על התכנית.

דניאל הרשקוביץ: ה-EMBL הוא ארגון מוביל במחקרים ביולוגיים, וה-FP-7, תכנית המחקר השביעית של האיחוד האירופי, תכנית שממנה ניהנים הן חוקרים באוניברסיטאות והן מערכת החינוך.

דניאל הרשקוביץ: רק לאחרונה הובילה רשת החינוך אורט בקונצרן של שבע מדינות אירופיות בנושא הננו-טכנולוגיה.

דניאל הרשקוביץ: תחום נוסף שנמצא באחריותו של משרד המדע הוא סוכנות החלל הישראלית.

דניאל הרשקוביץ: ישראל, למרות היותה מדינה קטנה מאד ודלת משאבים, נחשבת מעצמה בתחום החלל.

דניאל הרשקוביץ: למדינת ישראל יש יכולות שיש רק למספר חד ספרתי של מדינות בעולם.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו נמצאים בחוג מאד יוקרתי ואגב, מנהל סוכנות החלל נמצא כאן, צביקה קפלן והיושב ראש הוא יצחק בן-ישראל.

דניאל הרשקוביץ: סוכנות החלל עוסקת בדברים שונים ויש בה פוטנציאל אדיר לפיתוח ולקשרים עם התעשיות, הן התעשיות הביטחוניות והן לשימושים אזרחיים.

דניאל הרשקוביץ: מטבע הדברים, יש גבולות מטושטשים בין השימושים כאשר משרד המדע אמון על השימושים האזרחיים.

דניאל הרשקוביץ: ישנם תחומים בנושא הזה שישראל מובילה בהם כמספר 1 בעולם.

דניאל הרשקוביץ: דיברנו קודם על זיהוי נושאים בעדיפות לאומית ואני אציג לכם עכשיו ארבעה נושאים שבאחד מהם היה למשרד המדע תפקיד מוביל, ללא ספק, בכך שישראל הפכה תוך זמן קצר להיות אחת המעצמות המובילות בעולם, וזה נושא הננו-טכנולוגיה.

דניאל הרשקוביץ: אחד הכיוונים שסימנו לעצמנו ככיוון חשוב מאד הוא אנרגיה וסביבה.

דניאל הרשקוביץ: יש לו חשיבות רבה הן מבחינת איכות חיינו – כולנו מכירים את בעיית התחממות כדור הארץ, בעיית האנרגיה ואנחנו מדברים על אנרגיה ירוקה – ויש לזה גם משמעות פוליטית.

דניאל הרשקוביץ: בישיבה הקודמת אמר יושב ראש הוועדה שאם נמצא את התחליף הראוי לנפט, הדבר ישנה את המאזן הפוליטי בעולם בצורה דרמטית.

דניאל הרשקוביץ: במילים אחרות, למדינות מפיקות הנפט יש כוח פוליטי אדיר והן תעמודנה במקומן.

דניאל הרשקוביץ: היעדים של משרד המדע והטכנולוגיה, כפי שגיבש הצוות המיומן של המשרד, שמוביל אותו המדען הראשי.

דניאל הרשקוביץ: צריך להבין שכמעט כל הפעילות של המשרד היא במסגרת מינהל המדע, שבראשו עומד המדען הראשי של משרד המדע.

דניאל הרשקוביץ: לכל משרד ממשלתי ישנו או אמור להיות מדען ראשי, לרובם יש, וכשאומרים המדען הראשי בדרך כלל מתייחסים למדען הראשי של התמ"ת מכיוון שהתקציב שלו הוא התקציב הגדול.

דניאל הרשקוביץ: הוא המדען שתומך במחקרים יישומיים ולא עוסק בגשר בין המחקר הבסיסי לבין המחקר היישומי.

דניאל הרשקוביץ: היעדים – אנחנו רוצים לעבות את תשתיות המחקר והפיתוח בישראל הן בהון האנושי והן בסביבת המו"פ על ידי המיקוד בנושאים, כפי שהראינו קודם.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו רוצים למסד תכניות מחקר הזנק לחוקרים בודדים וכאן מדובר בהשקעה קטנה יחסית, אבל כשאנחנו מזהים פוטנציאל גבוה אצל חוקר אנחנו רוצים לתת דחיפה.

מאיר שטרית: הזנק זה סטרט-אפ בעברית.

דניאל הרשקוביץ: שיפור כלי הערכה ומיומנות של בקשות מחקר בכל משרדי הממשלה כי יש כפילות רבה, לפעמים יש חפיפה רבה וחוסר תיאום.

דניאל הרשקוביץ: מדע וקהילה – אנחנו רוצים לשים על זה דגש ולקרב אוכלוסיות, הן חדשות והן צעירות, להרחיב את החינוך המדעי ברבדים השונים.

דניאל הרשקוביץ: כפי שאמרנו, זהו באמת היתרון היחסי שלנו.

דניאל הרשקוביץ: המו"פ נעשה בתחומים רבים וכן במשרדי ממשלה.

דניאל הרשקוביץ: יש משרדי ממשלה שהם עתירי מו"פ, מטבע הדברים – משרד הביטחו, משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה וכו'.

דניאל הרשקוביץ: המטרה היא לעשות רה-ארגון כדי שתהיה מדיניות מו"פ מסודרת.

דניאל הרשקוביץ: ישנה ועדת שרים למדע ולטכנולוגיה והוועדה הזאת התכנסה בעשור האחרון רק פעם אחת.

דניאל הרשקוביץ: הוועדה הזאת מוסדה השבוע על ידי הממשלה והמטרה שלנו היא להחיות אותה ולהפעיל אותה.

דניאל הרשקוביץ: מטרה נוספת היא לחזק את הקשרים עם הגורמים המשיקים, בעיקר ועדת הכנסת למדע ופורום המדענים הראשיים.

דניאל הרשקוביץ: כל המדענים הראשיים מהווים על פי חוק פורום, כאשר הגורם המתאם והמוביל הוא משרד המדע, למעשה שר המדע ומטעמו המדען הראשי.

דניאל הרשקוביץ: נקודה אחרונה נותנת לנו את הכלי שיעזור לנו לבצע חלק מהדברים האלה.

דניאל הרשקוביץ: זאת היתה הצעה של יושב ראש ועדת המדע של הכנסת בישיבה הקודמת ומייד הרמנו את הכפפה.

דניאל הרשקוביץ: ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת אמורה להיות, כמו כל ועדה, גוף שיוצר קשר בין הרשות המחוקקת לרשות המבצעת כדי שתהיה הפריה הדדית.

דניאל הרשקוביץ: מאחר ויש הרבה גורמים בארץ שעוסקים במחקר ובמחקר ופיתוח הן באקדמיה, הן במשרדי ממשלה והן בתעשיה, החלטנו להקים גוף מתאם, שיכלול את מובילי המחקר ופיתוח בארץ, דהיינו נשיא האקדמיה למדעים, ראש המולמו"פ – המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, שבראשה עומד פרופ' עודד אברמסקי.

דניאל הרשקוביץ: גורם נוסף הוא ראש מפא"ת בתחום הביטחוני והמדענים הראשיים של משרד המדע ומשרד התמ"ת.

דניאל הרשקוביץ: הכוונה והציפיה היא שהדברים האלה יעזרו לנו לחזק ולאגם את הכוחות השונים כדי שנוכל להוציא את הדברים מן הכוח אל הפועל.

דניאל הרשקוביץ: המועצה הלאומית למחקר ופיתוח היא הגוף המייעץ לממשלה בנושא מדיניות מחקר ופיתוח.

דניאל הרשקוביץ: היא קשורה עם משרד המדע, היא גוף המייעץ לממשלה, גוף שבו יש חברים נכבדים מאד ויוזם פעילויות שונות.

דניאל הרשקוביץ: אני חושב שראוי באחת הישיבות לדון במועצה.

מאיר שטרית: הם יהיו פה בשבוע הבא.

דניאל הרשקוביץ: משרד המדע והטכנולוגיה, למרות חשיבותו ולמרות המקום המרכזי שהוא צריך לתפוס, הוא אחד המשרדים עם התקציבים הקטנים בין משרדי הממשלה.

דניאל הרשקוביץ: נבהיר שאצל ראש הממשלה יש אוזן קשבת ובעוד בשאר משרדי הממשלה הגידול התקציבי, לפני הקיצוץ הרוחבי, היה בסדר גודל של 2.95% - כך החליטה הממשלה – משרד המדע קיבל הגדלה של 60%.

דניאל הרשקוביץ: אמנם נומינלית זה לא הרבה כסף, אבל משרד האוצר עובד באחוזים.

דניאל הרשקוביץ: אתם רואים שיש לנו השקעה גדולה בקשרי חוץ כולל החזר חובות, כי יש לנו מחויבויות לארגונים בינלאומיים.

דניאל הרשקוביץ: יש לנו החזר חובות עבור מחקרים מכיוון שהמחקרים שאנחנו מממנים הם תלת-שנתיים, בדרך כלל, ולכן יש לנו מחויבויות שיצרנו בשנים קודמות.

דניאל הרשקוביץ: סוכנות החלל, שהתקציב שלה נראה מזערי, הפעילות שלה הרבה יותר נרחבת, אבל זה זה פר פרויקט, כאשר לצורך ביצוע פרויקטים מאוגמים אמצעים ממשרדים שונים.

דניאל הרשקוביץ: פרחי מדע מתחבר למו"פ האיזורי ובסך הכל אנחנו מדברים על 130 מיליון שקל פלוס הרשאה להתחייב, אמנם לא מזומן, אבל יכולת ליצור התחייבויות עתידיות.

דניאל הרשקוביץ: זאת הסקירה ואני מודה לכם על ההקשבה.

מאיר שטרית: אני מודה לשר על ההצגה.

מאיר שטרית: אנחנו שמחים לשמוע את הנמרצות ואת המרץ של שר המדע.

מאיר שטרית: אני שמח שקיבלתם את הצעתי להקים את הגוף המתאם בין המדענים, בין הגופים המרכזיים שאמורים לייעץ לממשלה בתחום המדע.

מאיר שטרית: נדמה לי שהקמת הגוף והישיבות שלו יגרמו לתיאום הרבה יותר טוב בין כולם ותהיה הכוונה אחת למדינה מה עושים בתקציבי המדינה.

מאיר שטרית: נדמה לי שהיום מרוב עצים לא רואים את היער כי זה מפוזר בין גורמים רבים.

מאיר שטרית: אני רוצה לציין שבנוסף לגופים הבינלאומיים שהוזכרו פה יש תכנית נוספת והיא תוכנית אוריקה.

מאיר שטרית: זאת תכנית אירופית למחקר ופיתוח, שישראל שותפה בה.

מאיר שטרית: ישראל היא הגורם היחיד מחוץ לאירופה ששותף לתכנית הזאת והתכנית מקצה כל שנה 1.5 מיליארד למחקרים מדעיים על בסיס של מחקר משותף בין גורמים ישראליים לגורמים אירופים.

מאיר שטרית: בשנה הבאה ישראל תהיה הנשיאה של התכנית הזאת.

מאיר שטרית: השתתפתי לפני שבועיים בכנס בפורטוגל של ועדות המדע של הפרלמנט האירופי בנושא תכנית אוריקה ואנחנו נארח את הכנס הבין-פרלמנטרי הזה בארץ.

מאיר שטרית: הפעילות הזאת נעשית באמצעות המדען הראשי של משרד המסחר והתעשיה על ידי קבלת הבקשות, לתיחור ולהתחברויות.

מאיר שטרית: שמעתי, אדוני השר, שהממשלה קיבלה החלטה חדשה להקים ועדת שרים נוספת לענייני התחממות גלובלית ושינויי אקלים.

מאיר שטרית: לדעתי חשוב מאד שמשרד המדע יהיה מיוצג שם ואם לא יהיה היושב ראש, שתהיה לו נציגות במקום.

דניאל הרשקוביץ: שר המדע חבר בוועדה.

מאיר שטרית: זה חשוב מאד.

מאיר שטרית: יש לנו מדען ראשי במשרד המדע, פרופ' דוד מנדלוביץ', שהוא דוגמה יוצאת מן הכלל למדענים, גם כמדען בתחום שלו, אלקטרואופטיקה, שהצליח במחקר שלו להפיק תוצאות קונקרטיות.

דניאל הרשקוביץ: מחקר שמומן בשעתו על ידי משרד המדע וגם קיבל מלגה כדוקטורנט על ידי משרד המדע.

מאיר שטרית: אני שמח לראות מישהו שבא מהשטח, מכיר את הנושא לפרטים וגם הצליח לפתח ולהקים שתי חברות שפועלות יפה מאד עד היום.

מאיר שטרית: חשוב שמי שבא לנהל את המשרד מכיר את העניינים מלמטה ואני באמת שמח שנמצא אחד כזה בתוכנו, במשרד המדע.

מאיר שטרית: אדוני השר, נדמה לי שהכל מתחיל בחינוך.

מאיר שטרית: אני שמח שנמצאות פה תלמידות מתיכון תורני לבנות בירושלים.

מאיר שטרית: במשך השנים היתה נסיגה חמורה מאד במערכת החינוך בחינוך המדעי בבתי הספר וגם בחינוך הטכנולוגי.

מאיר שטרית: שניהם נפגעו עמוקות ובמשך השנים נוצר רושם שלהיות עובד טכנולוגי של מכונה נחשב רע.

מאיר שטרית: לאט לאט חיסל משרד החינוך את החינוך הטכנולוגי בארץ ואני חושב שזה נושא שראוי לדיון.

מאיר שטרית: בצוות שאתם מקימים זה, לדעתי, אחד הנושאים הראויים לדיון – מה צריך לעשות בתחום החינוך כדי להביא למודעות טכנולוגית יותר גבוהה ולהכשרה מדעית לילדים.

מאיר שטרית: אם לא מפתחים אצל הילד מגיל צעיר את האינסנטיב להתעניין במדע, הוא לא יהיה שם ורק בודדים זוכים לזה.

מאיר שטרית: עלה בדעתי רעיון כדי לקרב את הנוער למדע – תואיל בטובך להקצות מתקציב משרד המדע סכום של 100 אלף שקל לשנה, שאתו אפשר לעשות תחרות בין כל בתי הספר בארץ על פרויקטים מדעיים.

אבי ענתי: יש תחרות כזאת.

מאיר שטרית: ומקבלים פרסים?

דניאל הרשקוביץ: בישיבה האחרונה שהיתה לי עם המדען הראשי החלטנו להרחיב את זה ב-50% ולתת עוד שני פרסים.

מאיר שטרית: אם כך כיוונתי לדעת גדולים.

מאיר שטרית: אני מציע שהפרסים יהיו באמת גדולים כדי שלילדים יהיה אינסנטיב.

מאיר שטרית: אני מאד שמח שכיוונתי לדעת גדולים.

מאיר שטרית: לפעמים, צדיקים מלאכתם נעשית בידי אחרים.

דניאל הרשקוביץ: כפי שאמרתי, הוועדה והמשרד עובדים יחד יוצא מן הכלל.

מאיר שטרית: אני שמח על כך.

מאיר שטרית: טוב לעודד את הצעירים לרעיונות, לעשות דברים ולשנות.

מאיר שטרית: אני מודה לך, אדוני השר, על הסקירה ומאחל לך הצלחה רבה ביעדים שקבעת לעצמך משום שהם חשובים לא רק לך אלא למדינת ישראל.

מאיר שטרית: אנחנו נעמוד פה לשירות

מאיר שטרית: כם ולרשות

מאיר שטרית: כם ככל שנידרש כדי לדחוף את הנושאים האלה, לעזור, לתמוך ולסייע בכל המישורים שעומדים לרשותנו.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר שכבר הנחתי על שולחן הכנסת להפוך את המולמו"פ לתאגיד סטטוטורי, דבר שמתעכב בבירוקרטיה של הכנסת כבר זמן רב, וגם את ההצעה של תיקון חוק האקדמיה למדעים.

מאיר שטרית: הנחתי שתי הצעות חוק פרטיות על שולחן הכנסת ואני מקווה שנוכל לקדם אותן ולהביא להשלמת המהלך הזה, דבר שייתן עצמאות גם למועצה למו"פ וגם לאקדמיה למדעים.

מאיר שטרית: אם מישהו מאנשי המשרד מעוניין לומר משהו, בבקשה.

פרופ' עודד אברמסקי: גם בשם המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח ואני בטוח שגם בשם כל המדענים והחוקרים בגופים השונים, הממשלתיים והציבוריים שנמצאים פה, אני רוצה להביע דברי שבח והוקרה לשר החדש ולמערכת של משרד המדע.

פרופ' עודד אברמסקי: היו תקופות של עליות והיו תקופות של ירידות במשרד המדע.

פרופ' עודד אברמסקי: הצוות שמוביל עכשיו בראשותך, כשאתה גם מדען מוביל, גם המדען הראשי שהוא בעל נסיון, ידע ומשקל אדיר, אבי ענתי וכל האנשים האחרים, יוצרים הזדמנות מאד מיוחדת ומאד מונומנטלית להעלות את המדע במדינת ישראל, דבר שאנחנו מחכים לו הרבה מאד זמן.

פרופ' עודד אברמסקי: לפי ההצגה וכמו שאני מכיר את המשרד אני בטוח שזה מה שהולך להיות.

פרופ' עודד אברמסקי: אנחנו, המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח, גוף מייעץ על-משרדי, אבל כמובן שהשר הממונה הוא אתה ומעבר לשיתוף פעולה אנחנו מצפים שדברים שנציע למדינה ולממשלה יובאו לאותה ועדת שרים למדע ולטכנולוגיה, שעד היום בעצם לא היתה קיימת ואתה הקמת אותה מחדש.

פרופ' עודד אברמסקי: אני רואה ימים טובים מאד תחת מנהיגותך למחקר, לפיתוח, למדע ולטכנולוגיה במדינת ישראל.

פרופ' עודד אברמסקי: תיקון אחד ברשותכם, הוצאתם ספר יוצא מן הכלל והוא כמעט יפה כמו הפעילויות שאתם עושים, אבל חלה בו טעות קטנה, שאני רוצה לתקן.

פרופ' עודד אברמסקי: השר הממונה על המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח הוא שר המדע, התקציב עובר דרכה, אבל המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח איננה חלק ממינהל המדע.

פרופ' עודד אברמסקי: היתה פה טעות כי אנחנו קשורים למשרד המדע, אבל לא חלק ממנו כי אנחנו גוף מייעץ ולא מבצע.

מאיר שטרית: בחוברת הבאה.

פרופ' עודד אברמסקי: בכל מקרה, הרבה הצלחה וברכות מכולנו.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: רציתי להעיר בעניין ארגונים – נכתב שיש 13 ועדות לאומיות המייעצות ופועלות במסגרת משרד המדע.

מאיר שטרית: בפועל הרי לא קיימות 13 מועצות כאלה ולדעתי גם קשה מאד לאייש אותן.

מאיר שטרית: הייתי מציע, אדוני השר, לייעל את המערכת.

מאיר שטרית: קשה לי לראות איך אתם מקימים 13 מועצות מדעיות.

ד"ר רוני דיין: יש אחת ואנחנו מנסים לתאם אתם כדי לקשר ואולי אפילו למזג בינה לבין הוועדה למדעי החיים והרפואה, שהיא אחת מהוועדות.

ד"ר רוני דיין: זה נעשה ביוזמתו של דוד.

מאיר שטרית: יישר כוח.

דורית כהן: בראשית דבריי אני רוצה לברך את שר המדע.

דורית כהן: אני מכירה אותו מעבודה משותפת בטכניון, שם הוא היה יושב ראש היחידה ללימודי המשך וחוץ ואני ניהלתי אותה.

דורית כהן: אני יכולה להעיד על כך שיש על מי לסמוך ואני אשמח מאד לעמוד לרשותכם יחד עם הצוות של לשכת מנתחי מערכות בכל משימה שתידרש לקידום צעירים בתחום מערכות המידע.

דורית כהן: בלשכת מנתחי מערכות מידע יש אלפי חברים, שכולם מובילים בתחום מערכות המידע.

דורית כהן: בשנים האחרונות החלטנו לא רק לעשות לביתנו אלא באמת להעמיד את הידע לרשות מערכות המידע בפריפריה ולרשות הצעירים.

דורית כהן: לפני שלוש שנים ועדת המדע אירחה אותנו פה בטקס הענקת פרסים שעשינו בתחרויות בתחום מערכות המידע.

דורית כהן: אנחנו נשמח לעמוד לרשות שר המדע ולרשות ועדת המדע בכל עניין.

מאיר שטרית: תודה רבה.

פרופ' משה משה: אני מצטרף לדברים שאמר עודד.

פרופ' משה משה: אני מאד שמח שלמדינת ישראל יש שר מדע שמבין מדע, מדבר מדע, עושה מדע ואפשר להבין אותו.

פרופ' משה משה: התכניות שלו נשמעות טוב ואנחנו ודאי נשתבח בהן.

פרופ' משה משה: בין הדברים שציינת, ובצדק, התשתית החשובה ביותר של מדינת ישראל היא ההון האנושי, שעולה בחשיבותה על כל תשתית אחרת.

פרופ' משה משה: חלק מהתשתית הזאת ברחה לנו לחו"ל.

פרופ' משה משה: אם אתה חושב על כל שטח, אתה תמצא אנשים שיגידו לך שבין הטובים ביותר עובדים בחו"ל.

פרופ' משה משה: הם מפתחים שם תעשיות, תעשיות הזנק וכן הלאה.

פרופ' משה משה: אנחנו אבודים עבורם והם אבודים עבורנו.

פרופ' משה משה: לכן אני שואל מה התכניות הקונקרטיות או האם משרד המדע יכול בתקציבו הזעום לעשות משהו, אולי להשפיע, שייעשה משהו חשוב בנושא הזה?

פרופ' משה משה: כולם מדברים עליו, מעט מאד עושים.

דניאל הרשקוביץ: זאת באמת בעיה ידועה, בעיית בריחת המוחות ויש לה כמה גורמים.

דניאל הרשקוביץ: הממשלה הקימה ועדת שרים שמטפלת בנושא הזה ואני חבר בה, בראשות השרה לקליטת עלייה.

דניאל הרשקוביץ: ברור שכדי להחזיר מדענים צריך תקציבים גדולים ואלה לא סדרי הגודל שעליהם אנחנו מדברים.

דניאל הרשקוביץ: ישנה מודעות לזה ובממשלה יש מודעות לזה.

דניאל הרשקוביץ: הדבר נמצא על שולחן הממשלה ואני בין אלה שדוחפים בנושא הזה.

דניאל הרשקוביץ: ברור שצריך לעשות את הדברים בצורה חכמה ולא נוכל להחזיר את כל ה-4,000, אבל יש חשיבה בנושא הזה וכפי שאמרתי, אני בין הדוחפים.

דניאל הרשקוביץ: היא לא נעשית ספציפית דרך משרד המדע.

מאיר שטרית: אני רוצה לציין שנמצא אתנו חבר הכנסת שלמה מולה, שהוא חבר הוועדה ומגיע בקביעות לישיבות הוועדה שלנו.

מאיר שטרית: הוא רק אחד מתוך תשעה חברים, אבל האיכות קובעת, לא הכמות.

דוד מנדלוביץ': אני רוצה להוסיף בעניין הזה שתי נקודות – יש ועדה שהוקמה ביוזמת המולמו"פ והתפצלה לשלוש ועדות, שאנחנו שותפים בהן.

דוד מנדלוביץ': בעיקר בגלל צוק העיתים מבחינה כלכלית אנחנו מחפשים את השיטות הזולות ביותר להחזיר מדענים.

דוד מנדלוביץ': אנחנו חושבים שהפלטפורמה של המו"פ האיזורי תהיה פלטפורמה מועדפת בגלל העלויות הנמוכות יותר ואנחנו מנסים לגבש יחד עם הצוותים הרלוונטיים הצעה קונקרטית לעניין הזה.

דוד מנדלוביץ': המשרד עושה פעילות, שלדעתי היא לא פחות חשובה ומסתכלת אולי צעד אחד קדימה למנוע את בריחת המוחות, לנסות ולדאוג לכל אותם אנשים, שבמקום שירוצו לעשות את הדוקטורט שלהם בחו"ל ועלולים או עשויים להישאר שם, לעזור להם, במיוחד אם הם מצטיינים וטובים, לעשות את כל מה שצריך לעשות בארץ.

דוד מנדלוביץ': יש לנו מערך מלגות, שכולן על בסיס הצטיינות, גם מלגות לקהל הרחב, מלגות אשכול, גם מלגות יותר ממוקדות לנשים ולמיעוטים.

דוד מנדלוביץ': אני חושב שלא פחות חשוב מהשבת המוחות אלינו, לדאוג שאותם מוחות יישארו בארץ וימשיכו לתרום גם אחרי הלימודים.

מאיר שטרית: תודה.

פרופ' עודד אברמסקי: הדבר הרבה יותר מסובך מכפי שהוא הוצג במשך השנים.

פרופ' עודד אברמסקי: יש לזה סיבות לאומיות ואקדמיות, שהן בבסיס הדבר במדינת ישראל.

פרופ' עודד אברמסקי: במדינת ישראל יש מספר החוקרים הגדול ביותר פר אוכלוסיה בעולם.

פרופ' עודד אברמסקי: לנו יש את מספר החוקרים הגדול ביותר במגזר התעשייתי פר עובדים בעולם.

פרופ' עודד אברמסקי: יש לנו בלי סוף דוקטורנטים, כי על סמך זה גם מקבלים תקציבים באוניברסיטאות.

פרופ' עודד אברמסקי: יש לנו מספר עצום של חוקרים ומספר גדול מאד של תלמידי מחקר ואנחנו במקום השני בעולם באנשים אקדמים בגיל 25 עד 45.

פרופ' עודד אברמסקי: השאלה היא כמה אנחנו, כמדינה קטנה, יכולים וצריכים לייצר אקדמים וחוקרים?

פרופ' עודד אברמסקי: זאת שאלה גדולה, שאנחנו עומדים להיכנס אליה עכשיו.

פרופ' עודד אברמסקי: ברור שהמדינה לא יכולה להכיל את כולם ועל זה צריך לעשות חושבים.

פרופ' עודד אברמסקי: המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח הביאה בפני הממשלה ויש החלטת ממשלה הצעה איך לקדם את החזרת המדענים והוקמו לכך שלוש ועדות.

פרופ' עודד אברמסקי: החזרת המדענים היא לתחום התעשייתי, לתחום האקדמי ולתחום הממשלתי.

פרופ' עודד אברמסקי: המנכ"ל של המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח מתקן אותי והוא באמת מרכז את הדברים יחד עם מנכ"ל משרד הקליטה.

פרופ' עודד אברמסקי: המטרה היא שבשנה הבאה מאתיים מדענים ראשונים יצליחו לחזור לארץ ואלה מספרים גדולים למדינה כמו שלנו.

פרופ' עודד אברמסקי: אנחנו מקווים שהדברים רק יילכו ויתקדמו.

ד"ר יובל אשדת: הישיבה הקודמת הסתיימה לפני שניתנה לי זכות דיבור ולכן אני מברך את השר הנכנס, שתהיה לי שפה משותפת אתו.

ד"ר יובל אשדת: אני חושב שמאז יובל נאמן לא עמד מדען בראש המשרד הזה.

ד"ר יובל אשדת: אני מברך גם על הקמבק של השר מאיר שטרית.

פרופ' עודד אברמסקי: בני בגין היה שר המדע.

ד"ר יובל אשדת: נכון, אבל לזמן קצר מאד.

ד"ר יובל אשדת: עם יושב ראש הוועדה ודאי תהיה לי שפה משותפת כי כשאתה למדת ביוכימיה ומיקרוביולוגיה כבר הייתי מדען בכיר בביוכימיה ביופיסיקה במכון ויצמן.

ד"ר יובל אשדת: רציתי לתקן דבר שהוצג במצגת – הדגשתם את המחקר היישומי והכוונה ביישומי לא תמיד רק תעשייתי ולא מסתיים תמיד במוצר שמוכרים.

ד"ר יובל אשדת: אני רוצה להזכיר את החקלאות ואת הרפואה, שם יש לנו תוצאות מחקר יישומיות, שהן מתודולוגיות והן גם טכניקות וגם מוצרים שאנחנו משחררים לציבור הרחב.

ד"ר יובל אשדת: הזכרת את התרומה למחקר הפריפריאלי ואני מוכרח להגיד שהחקלאות היא מקור פרנסה עיקרי לפיזור האוכלוסיה לפריפריה ותקציב המחקר של המו"פים החקלאיים האיזוריים הוא בגודל של כל תקציבי המחקר שמשרד המדע מוציא.

ד"ר יובל אשדת: יש פעילות ענפה מאד בתחום המו"פ החקלאי וצריך לציין שמוסד המחקר היישומי הממשלתי הגדול ביותר מצד משרד החקלאות הוא מנהל המחקר החקלאי מכון וולקני, שמכיל 250 חוקרים וסגל של כ-700 אנשים.

מאיר שטרית: יישר כוח.

מאיר שטרית: בבקשה, אדוני.

מרסל שטאון: מכיוון שאנחנו עושים כאן תיקונים אני ארשה לעצמי גם לעשות את זה.

מרסל שטאון: ראשית, אני מצטרף למה שאמר פרופ' אברמסקי לגבי המצגת והדברים שנאמרו, אבל תכנית המסגרת היא התכנית הגדולה ביותר, הגלובלית ביותר שיש בעולם, 7 מיליארד יורו לשנה.

מאיר שטרית: איזה חלק ישראל מקבלת?

מרסל שטאון: התל"ג הישראלי ביחס לתל"ג האירופי לא משתנה והוא משתנה.

מרסל שטאון: ההנחה היא שנשלם חצי מיליארד יורו במשך שבע שנים לתקציב הקהילה האירופית.

מרסל שטאון: מתחילת התכנית השביעית שילמנו, כולל במחצית השנה הזאת, 130 מיליון יורו ומתחילת התכנית קיבלנו 192 מיליון יורו חזרה.

מרסל שטאון: זה מתחלק ל-54 מיליון יורו לתעשיה, אבל לפי החישובים שלנו זה מיתרגם לבערך 300 מיליון יורו ידע כמותי לתעשיה הישראלית, פלוס עוד 130 מיליון יורו לאקדמיה.

מרסל שטאון: פרופ' אברמסקי אמר שאנחנו ראשונים בכמה תחומים וכאן צריך להגיד שיש שני נושאים בתכנית המסגרת שבהם אנחנו ראשונים – פר חוקרים אנחנו ראשונים בניצול תכנית האיידיס, שזאת הכנה של פרסי נובל באירופה בעוד 30 שנה.

מרסל שטאון: מדובר ב-39 אנשים שקיבלו 51 מיליון יורו ואת הסכום הכי גדול, 3 מיליון יורו, קיבלו בארכיאולוגיה.

מרסל שטאון: זה כולל פיסיקה, מתמטיקה ומדעי החיים.

מרסל שטאון: הנושא השני, שקשור לדיון שהיה בין פרופ' משה משה ופרופ' אברמסקי, הוא שאנחנו הראשונים בתכנית שמנצלים את המלגות חזרה הביתה, אבל לא מאירופה אלא מארצות הברית.

מרסל שטאון: בארבע השנים האחרונות יש לנו כשבעים מלגות, שאפשרו למדענים ישראלים לחזור ארצה.

מרסל שטאון: לפני חמש שנים הם לא רצו לתת לנו כניסה לתכנית הזאת בגלל שאין קשר בין אירופה לישראל, אבל אמרנו שאם אנחנו משלמים אנחנו חייבים לקבל אותו מעמד כמו השותפים הצרפתים.

מרסל שטאון: הם השתכנעו, אבל יש להם בעיה כי הם חושבים שישראל מנצלת אותה פי כמה יותר.

מרסל שטאון: יש גם עולים חדשים מקנדה, למשל, שניצלו את התכנית וחלק מההצלחה באותה תת תכנית היה בזכות שיתוף פעולה עם משרד הקליטה שמכר את התכנית בארצות הברית עבורנו.

מאיר שטרית: תודה.

מאיר שטרית: בבקשה, אדוני.

שי זנדני: אני רואה את התלמידות הנחמדות שיושבות פה מאחור ואני זוכר שכילד ישבתי שם.

שי זנדני: אתן יכולות להתקדם מהשורות האחוריות לאט לאט ולהגיע קדימה, וזה בהחלט יפה.

שי זנדני: אנקדוטה לגבי סוכנות החלל ומעמדה – כחלק מחברות ברשת גלובלית קיבלנו פנייה ממש לפני כמה ימים לבצע מחקר.

שי זנדני: מדובר במחקר על שש מדינות, שאחת מהן היא ישראל, בתחום החלל, כעזרה למדינה אחרת שרוצה עכשיו להיכנס לדברים האלה.

שי זנדני: שאפו.

שי זנדני: אני פחות מכיר את פעילות המשרד ולכן אני מבקש לשאול – בכל תכנית היעדים לשנה הבאה לא ראיתי שום ממשק לפן העסקי ואני מבין את העולם של משרד התמ"ת ושל משרד המדע, אבל נראה לי שבלי ממשק לגופים עסקיים או לפחות בלי חברות של נציגויות כאלה ואחרות, למשל לשכת מנתחי מערכות, חסר משהו.

שי זנדני: שנית, חיפשתי משהו שהוא מחוץ לקופסה בהקשר למשבר הקיים ואיך התכנית יכולה לנצל הזדמנויות במשבר הקיים.

שי זנדני: הדברים שהוצגו הם דברים יפים ונראה שהיתה התקדמות יפה מאד בתקציב, אבל מה אפשר לעשות במשבר הקיים כדי לנצל הזדמנויות.

מאיר שטרית: אני מתכוון לקיים בקרוב ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה כדי לדון במשבר בתחום ההיי-טק, להזמין את החברות המובילות בארץ כדי לשמוע מהן פרטים על מהות המשבר, כמה אנשים נמצאים בבעיה בתחום התעסוקה וכן הלאה.

מאיר שטרית: אם יש לממשלה משימה חשובה שהיא צריכה לעשות עכשיו היא לשמור את האנשים האלה בעבודה הזאת, כי אנחנו מאבדים אותם.

מאיר שטרית: בעוד אתם מחזירים מאתיים מדענים יכולים לצאת עכשיו אלפי אנשי היי-טק למקומות אחרים עם הידע שלהם ועם היכולות שלהם.

מאיר שטרית: הממשלה, לדעתי, יכולה בכסף קטן באופן יחסי להחזיק את האנשים במקומות העבודה הללו ולדעתי כדאי למדינה לממן, אפילו במענקים או בהלוואות מאד נוחות לאותם מקומות תעשיה שבהם יש משבר, את הכסף הדרוש לעבור את תקופת המשבר הזאת, שתארך אולי עוד שנה, כי ביום שיחלוף המשבר יחפשו את האנשים האלה בנרות ולא ימצאו אותם.

מאיר שטרית: אנחנו נקיים פה דיון מאד רחב ונזמין את האנשים הרלוונטים לצורך העניין גם מהתעשיה, גם ממשרד האוצר וגם ממקומות אחרים, מתוך רצון לעשות פעולה שתביא לכך שמקומות העבודה של האנשים יישמרו.

מאיר שטרית: אני רואה בצער את העובדה שיש פגיעה מאד חמורה בתעשיית ההיי-טק ושמימדיה די גדולים.

מאיר שטרית: אנשים מאבדים בינתיים מקומות עבודה והם לא עובדי העם.

מאיר שטרית: גם אם הם הרוויחו יפה בזמן שהעסק פרח, צריך לשמור עליהם כי יש להם יכולות ובסוף הדרך הם הכניסו למדינה הרבה מאד כסף באמצעות ייצוא מיליארדים.

מאיר שטרית: הם היו אחד מגורמי ההכנסה העיקריים של מדינת ישראל.

דוד מנדלוביץ': זאת שאלה מעניינת והיא אולי מציפה קצה קרחון של הרבה מאד דיונים פנימיים שנעשים אצלנו בשאלה כמה עמוק אנחנו צריכים להתייחס לפן העסקי גם בבחירת נושאי העדיפות, גם בבחירת אופן תפעול המחקרים שלנו וכן הלאה.

דוד מנדלוביץ': המגמה שאנחנו נוקטים בשנים האחרונות אומרת את הדבר הבא – יחד עם גורמים משיקים אלינו נקים פלטפורמת ממשק עסקי טובה באוניברסיטאות, שהן הלקוחות שלנו כמשרד המדע.

דוד מנדלוביץ': אני חושב שמדינת ישראל התברכה בפלטפורמה מצוינת וכשאני מסתכל על כל חברות היישום באוניברסיטאות אני חושב שאנחנו מודל עולמי בנושא הזה.

דוד מנדלוביץ': לממשלת ישראל היה חלק בזה, גם מצד החקיקה וגם מהצד התפעולי.

דוד מנדלוביץ': היה לה חלק בהבאת חברות היישום האלה למתכונת עבודה שנוחה לכולם – היא נותנת פלח לאוניברסיטה, היא נותנת פלח למדען, היא נותנת אינסנטיב ראוי לכל החברים בקבוצת המחקר והפיתוח ואנחנו חושבים שזה הממשק הנכון.

דוד מנדלוביץ': הם שותפים שלנו בעניין הזה ואנחנו נפגשים תדיר עם סגני הנשיאים שממונים על חברות היישום, שומעים מהם פידבקים ומקדמים את זה קדימה.

דוד מנדלוביץ': זאת הגישה שלנו כמשרד קטן להתייחס לנושא הממשק אוניברסיטה-תעשיה.

דוד מנדלוביץ': אולי הוא לא מספיק, אבל הוא בהחלט נותן תשובה מסוימת.

דוד מנדלוביץ': משבר כהזדמנות – זאת אכן הזדמנות, כמו שכולנו יודעים.

דוד מנדלוביץ': צריך לזכור שבמגזר הממשלתי מחזור החיים אורך זמן.

דוד מנדלוביץ': אני מלא הערכה לממשלת ישראל, שאישרה את התקציב שיש בו מסר שאומר: למרות הקשיים ולמרות כל מה שקורה אנחנו מגדילים את תקציב משרד המדע כי אנחנו חושבים שיש פה הזדמנות אמיתית למדע וטכנולוגיה.

דוד מנדלוביץ': לא פשוט להגדיל תקציב של משרד וכפי שאמר השר, הכל נמדד באחוזים.

דוד מנדלוביץ': הגדלה בעשרות אחוזים אפילו נראית מוזר, אבל אני חושב שיש פה מסר.

דוד מנדלוביץ': אנחנו ניקח את המסר הזה קדימה.

דוד מנדלוביץ': מרגע שהתקציב הזה יאושר בכנסת, ואני מקווה שחברי הכנסת יעשו את הכל כדי שזה יקרה, אנחנו ניקח את זה קדימה.

דוד מנדלוביץ': אנחנו נעבה את התכניות שלנו, אנחנו נדאג שזה יגיע ליותר ויותר מדענים והצד הראשון כבר נעשה.

דוד מנדלוביץ': המשך הדרך על הכתפיים שלנו.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: האם למישהי מהתלמידות יש שאלה או הערה?

מאיר שטרית: נשמח לשמוע.

רות כהן: אני מכיתה י"ב.

רות כהן: בדרך כלל אנחנו רואים את חברי הכנסת במליאה ולהגיד שהם נראים מאד ייצוגיים זה לא ממש, אבל בוועדה רואים ממש עבודה עניינית.

רות כהן: זה נותן הסתכלות אחרת על הכנסת כרשות המחוקקת של מדינת ישראל.

רות כהן: רואים שהיא באה לעבוד, יש לה חזון ועבודה מאד עניינית.

רות כהן: מבחינתי זה מאד שימח לראות שזה לא צעקות במליאה.

שלמה מולה: יש גם ועדות שצועקים בהן.

מאיר שטרית: אתן לומדות מדע בבית הספר?

רות כהן: יש מגמת ביולוגיה ומחשבים.

מאיר שטרית: פיסיקה?

מאיר שטרית: כימיה?

רות כהן: לא.

רות כהן: זה בית ספר מאד קטן, שישים בנות בשכבה.

רות כהן: יש מגמת מחשבים עם חמש יחידות לימוד וציונים מאד יפים.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: חבר הכנסת מולה, בבקשה.

שלמה מולה: תודה.

שלמה מולה: זאת לא ועדה פופוליסטית ואני לא נוהג להשתתף בדיונים שבהם לא ראיתי את המצגת, אבל צריכה להעסיק אותנו השאלה של פרופ' אברמסקי, האם אנחנו מדינה מספיק גדולה כדי לקלוט את המדענים בכל תחום ותחום.

שלמה מולה: האם גם בעוד ארבעים שנה נוכל לשאול את השאלה הזאת?

שלמה מולה: זאת שאלה שצריך לעסוק בה ולכן מהנקודה הזאת אנחנו צריכים להגיד שאנחנו צריכים את כל הפוטנציאל שיש לנו כרגע ולנסות לייצר עוד אפשרויות של מקבלי פרס נובל בשנים הבאות.

שלמה מולה: הלוואי שנהיה בעודף מדענים.

שלמה מולה: יש לנו יושב ראש ועדה מצוין ואנחנו יודעים לעשות דיפרנציאציה בין מצבים פוליטיים ובעניין הזה לא יהיו חילוקי דיעות בין קואליציה לאופוזיציה.

שלמה מולה: יהיה קונצנזוס וגם את התקציב נעביר, כנראה, למרות שיש לנו הסתייגויות.

שלמה מולה: בכל מה שקשור לנושא המדע נצטרך לעבוד קצת יותר ואני מצפה שגם אתם תעבידו אותנו.

שלמה מולה: אל תחכו שניזום אלא תנו לנו לעשות שיעורי בית.

שלמה מולה: עתיד העולם תלוי ועומד על המדע ואני יכול לומר לכם מנקודת מבט שלי שעד שהגעתי לארץ בגיל 17 לא היה חשמל, גם לא בבתים הפרטיים שלנו.

שלמה מולה: המדע לא הגיע אלינו.

מאיר שטרית: פה בארץ?

שלמה מולה: לא, באתיופיה.

מאיר שטרית: אבל אני הייתי בארץ הרבה שנים בלי חשמל.

מאיר שטרית: עד כיתה י' הכנתי שיעורים עם מנורת נפט.

שלמה מולה: אין לובי גדול למדענים בארץ, ואת זה אני יכול לומר גם כאזרח וגם כחבר כנסת, אבל אסור שזה יקרה.

שלמה מולה: צריכים להיות לכם לוביסטים, שיושבים על הצוואר של כל חבר כנסת ומצליחים להביא לתוצאות.

שלמה מולה: מדענים עוסקים במעבדות ולא בטוח שאתם עוסקים מספיק ביחסי ציבור.

שלמה מולה: אני מקווה שאנחנו נסייע בחלק הזה ויחד עם שר המדע והיושב ראש נהיה מליצי יושר לנושאים הקריטיים האלה שאתם מייצגים.

מאיר שטרית: תודה.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר שהוועדה תשמש כתובת בתחומי המדע לכל מי שמעוניין בכך.

מאיר שטרית: אפשר לפנות, להעלות נושאים וככל שהנושאים יהיו רציניים נביא אותם לדיון.

מאיר שטרית: אני לא חושש מהעלאת כל נושא לדיון והוועדה הזאת תשמש כתובת לכל אנשי המדע בארץ ונשמח לשתף פעולה עם כל החפץ בכך.

רוני דיין: כבוד היושב ראש, הזכרת את המשבר ב-ICT.

רוני דיין: אני אעביר את החומר שעסקנו בתחום הזה למשרד שלך.

רוני דיין: אגב, הנושא הזה יהיה אחד הנושאים המרכזיים בכנס קיסריה הקרוב, חומר שאנחנו מכינים עבור הכנס.

רוני דיין: בחרנו את הנושא הזה עוד בממשלה הקודמת והכנו עבודה שהגשנו למשרד האוצר בתפר בין הממשלות.

רוני דיין: נכנסנו לבחינת נושא ה-ICT באיזו מידה באמת הוא מתרסן מפני שהוא היה הקטר שמשך את המשק הרבה מאד זמן והוא עדיין קטר כזה, אבל המשיכה הולכת ומתאזנת.

רוני דיין: אחד הדברים שצריך לעשות הוא לבחון מדוע זה מתאזן, מדוע ישנה האטה במשיכה של המשק.

רוני דיין: שנית, לנסות לראות האם ניתן ללמוד את מה שפיתח את ה-IT, באותן שנים שבהן הוא הוביל את המשק כדי שנוכל להשליך את זה על תחומים אחרים.

רוני דיין: דבר נוסף – אנחנו צריכים לראות באיזו מידה אנחנו יכולים להרוויח מהשילוב בין נושא ה-ICT לבין תחומים אחרים כמו ביוטכנולוגיה ואחרים, כדי להרוויח כפול.

רוני דיין: כל הדבר הזה מונחה על ידי הוועדה למדיניות מו"פ, שאחת מהנגזרות שלה עוסקת בגיוון התחומים בעלי עתירות ידע במשק, כלומר לראות באיזו מידה ניתן לגוון מה-ICT.

רוני דיין: כשתקיים דיון על הנושא הזה אנחנו נהיה בהחלט ערוכים.

מאיר שטרית: תודה.

מאיר שטרית: בבקשה, גברתי.

נאוה גלעד: אני אשת חינוך ונמצאת הרבה מאד שנים במערכת החינוך.

נאוה גלעד: אני אשמח מאד אם ועדת המדע והטכנולוגיה תדון בנושא צמצום הפער הדיגיטלי.

נאוה גלעד: אנחנו עוסקים במצוינות, אנחנו עוסקים במדע אבל אני חושבת שהפער הדיגיטלי במדינת ישראל לא הצטמצם.

מאיר שטרית: בהחלט.

מאיר שטרית: הפער הדיגיטלי והאינטרנט בכלל הם נושאים שעומדים על שולחננו.

מאיר שטרית: לצערי, בנושאים האלה אנחנו זוחלים אחרי העולם.

מאיר שטרית: בעולם גולשים במהירויות 100-150 מגה-בייט ואנחנו גולשים במהירות 7-10 מגה-בייט.

מאיר שטרית: זה עולה הרבה מאד כסף וודאי לאנשים פרטיים קשה לשלם את הסכומים שדורשות חברות האינטרנט וזה מחייב טיפול.

מאיר שטרית: במשך השנים עשו הממשלות פעולות רבות לצמצום הפער הדיגיטלי ובשעתו היו להבה, תפוח, נטע, שחלקם קיימים אבל להבה נסגרה, לשמחתה מכיוון שהיא לא פעלה נכון והשיקולים להקמתה היו בעיניי פגומים.

מאיר שטרית: היא נכשלה מכיוון שמינו אנשים למרכזים של להבה לא מסיבות מקצועיות אלא מסיבות אחרות, לא הגיוניות.

מאיר שטרית: לכן העסק מצא את עצמו מהר מאד מסתבך ונסגר ואני חושב שזה נושא שחייב טיפול.

מאיר שטרית: הרעיון של להבה – הקמת מרכזי אינטרנט בכל רחבי הארץ ומתן אפשרות חופשית לתלמידים ולמבוגרים להשתמש במחשבים באותם מקומות – הוא נכון.

מאיר שטרית: הנושא בהחלט עומד על סדר היום שלנו.

פרידה סופר: בתקופת כהונתי כסמנכ"לית משרד המדע הוביל משרד המדע את מה שהיה מוגדר כדור הבא של האינטרנט או אינטרנט 2.

פרידה סופר: עמדו לרשותו תקציבים ומדינת ישראל התחברה לרשת האינטרנט באמצעות לוויין דרך ארצות הברית ובאמצעות סיב אופטי דרך אירופה.

פרידה סופר: התקציבים קוצצו, משרד המדע יצא מהתמונה, אבל הוא בפירוש הוביל את הנושא הזה והשר בשעתו היה מיקי איתן.

מאיר שטרית: חברים, אני רוצה להודות לכל המשתתפים בדיון.

מאיר שטרית: אני מודה לשר על נוכחותו ובישיבה הזאת נעלה עוד הרבה מאד נושאים וגם נטפל בהם.

מאיר שטרית: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.