ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 4, 2009-05-19 09:00

דוד רותם: בוקר טוב.

דוד רותם: נפתח בנושא: צו שירותי שמירה (סוגי שמירה הטעונים רשיון) התשס"ט-2008.

דוד רותם: משרד המשפטים, הצו שלכם, התקנות שלכם.

דוד רותם: תסבירו לנו בבקשה.

הילה דוידוביץ: בנובמבר 2008 עבר חוק הגבלת שירותי שמירה בבתים משותפים שקבע הוראות לגבי איסור והיתר של שמירה חמושה ולא חמושה בבתים פרטיים.

הילה דוידוביץ: הצו הזה נדרש – השלמת ההוראות שקבועות בחוק קבעו שבית משותף שקצין משטרה אישר שמירה חמושה בו לפי החוק ההוא מחייב רשיון.

דוד רותם: למה?

הילה דוידוביץ: למה?

הילה דוידוביץ: עכשיו זה נדרש בגלל החוק ההוא.

הילה דוידוביץ: למה החוק ההוא הוא כבר עבר?

דוד רותם: למה צריך, שאם יש לי בית משותף ואני רוצה שיהיה לי שם שומר שהוא גם נושא רשיון לנשיאת נשק, אני רוצה שיהיה לי שם גם כשומר וגם כאב בית, וגם כמי שלוקח את המזוודות מהמכוניות למעלית.

דוד רותם: למה זה צריך רישוי שלכם?

דוד רותם: למה שנכניס את זה לצו?

דוד רותם: זה הרי לא שמירה במקום כללי וציבורי, למה דווקא בבית כזה צריך שמירה?

דוד רותם: לי יש בית בודד, אם אני אשים שומר בכניסה לבית שלי אני צריך רשיון שמירה?

הילה דוידוביץ: זה לא בית משותף.

הילה דוידוביץ: בית משותף בגלל שיש כל מיני דיירים שכן רוצים ולא רוצים, וזה יכול ליצור כל מיני יחסים בתוך הבית, ובין השאר שני המקומות שהכי הרבה יש שימוש, נקרא לזה מגדלי יוקרה וארגוני פשע.

הילה דוידוביץ: ארגוני פשע - שיש אצלם שמירה חמושה.

דוד רותם: ארגוני פשע לא גרים בבתים משותפים בדרך כלל.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: במקרה הייתי שותף ליוזמת תיקון החקיקה.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: זה התחיל מכך שהרבה אנשי פשע התגוררו בבתים משותפים, זאת תופעה ידועה.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: לא בבתים פרטיים, כי הם משתמשים באמת בתושבי הבית כמעין מגן אנושי.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: היתה תופעה לפני כמה שנים שהיו שמים מאבטח חמוש מטעם ארגוני הפשע בכניסה לבית, הוא היה מטריד את הדיירים והיה מציע להם כל מיני הצעות שאי אפשר היה לסרב.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: לכן היתה יוזמת החקיקה לאסור על תופעה של שמירה חמושה, כי בעצם על ברון הפשע זה אולי הגן, אבל את התושבים זה גם סיכן וגם הטריד, וזה הרקע של תיקון החוק.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: היו"ר דוד רותם: אתה מדבר על דבר אחד ואני שואל על דבר אחר.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: יש בית משותף שגרים בו 40 משפחות, יש חברת ניהול שמנהלת את הבית ואחד הדברים שהיא התחייבה גם שמירה חמושה בכניסה.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אנחנו באים ואומרים, רבותי, אתם לא תוכלו להשיג שומרים אלא אם תקבלו רשיון לשמירה.

הילה דוידוביץ: אנחנו לא אומרים עכשיו, אמרנו בחוק מנובמבר.

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: אחת מהשתיים, אם זה כבר מופיע בחוק בנובמבר - - -

הילה דוידוביץ: לא, האיסור מופיע בחוק.

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: אבל למה צריך את זה בצו?

הילה דוידוביץ: כי אז זה אומר שאסור בכלל.

הילה דוידוביץ: אם אנחנו לא נסדיר את האופן שבו כן יהיה אפשר, אז כרגע שמירה חמושה.

הילה דוידוביץ: קצין משטרה אוסר את השמירה לפי החוק.

הילה דוידוביץ: עכשיו אנחנו רוצים להסדיר איפה כן ואיפה לא, את הדרך שבה כן אפשר להסדיר את זה.

דוד רותם: אני חושב שהוא לא יאסור, לא חייב לאסור.

הילה דוידוביץ: האיסור הוא "לא יעסוק אדם בשמירה חמושה, ברכוש משותף, בבית משותף או בשטח שאינו ברשות היחיד או סמוך לבית המשותף".

הילה דוידוביץ: זה האיסור שקבוע היום בחוק.

הילה דוידוביץ: לכן היום בלי קשר לצו, אתה לא יכול לשמור שמירה חמושה על יד הבית שלך.

הילה דוידוביץ: למרות זאת הקצין יכול בתנאים המסוימים של סעיף קטן ב' לאשר את זה.

הילה דוידוביץ: ובנקודת מוצא הפוכה, לאסור שמירה לא חמושה.

הילה דוידוביץ: ההסדר הזה קיים היום, האיסור כבר קיים, הצו מסדיר את זה שנדרש, את הרשיון.

דוד רותם: בחוק כתוב "לא יעסוק אדם כשומר בסוגי שמירה".

דוד רותם: ...

דוד רותם: אדוני היועץ המשפטי?

23591: אני לא רואה שום בעיה.

דוד רותם: רבותי, אם כך נעבור להצבעה.

דוד רותם: מי בעד – רוב.

דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין אישור צו שירותי שמירה (סוגי שמירה הטעונים רשיון), התשס"ט-2008 נתקבל.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: עבר פה אחד.

דוד רותם: צו הנזיקין (שינוי התוספת לפקודה), התשס"ח-2008

הילה דוידוביץ: תיקון מספר 10 לפקודת הנזיקין יצר איזשהו הסדר חדש.

הילה דוידוביץ: הוא מקנה לעובדי ציבור כפי שמוגדרים בחוק שהם עובדי מדינה, עובדי רשויות מקומיות ועובדי תאגידים סטטוטוריים שמנויים בתוספת.

הילה דוידוביץ: מעניק להם חסינות מפני תביעות נזיקין שהוגשו נגדם בשל נזק שנגרם תוך מילוי תפקידם השלטוני, אלא אם כן, כמו שקובעת הפקודה, המעשה נעשה בזדון.

הילה דוידוביץ: זאת אומרת, יש שם איזשהו חריג.

דוד רותם: או מחוסר איכפתיות.

הילה דוידוביץ: פנו אלינו לשקול, קיבלנו את הבקשה.

הילה דוידוביץ: זאת אומרת, אנחנו רוצים להציג לוועדה את הבקשה, להוסיף לתוספת את עובדי הביטחון של רשות שדות התעופה שפועלים לפי חוק הטייס (ביטחון ותעופה אזרחית) וחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים.

הילה דוידוביץ: אנחנו חושבים שהרציונל שמתקיים לגביהם שלא לפגוע בשיקול הדעת ולא להרתיע אותם במסגרת פעולתם השלטונית.

הילה דוידוביץ: אנחנו רואים לנכון לצרפם לתוספת.

דוד רותם: למה?

דוד רותם: את מדברת על עובדי הרשות, או גם על עובדי חברות פרטיות?

הילה דוידוביץ: גם וגם.

דוד רותם: אז אני מבין את ההיגיון על עובדי הרשות.

הילה דוידוביץ: כפי שירחיבו חבריי, אנחנו סבורים שאותו רציונל מתקיים גם לגבי עובדי חברות פרטיות וגם עובדי הרשות, הם כולם יחד כפופים לאותן הוראות.

הילה דוידוביץ: כמדומני, הוראות של השב"כ.

הילה דוידוביץ: חברות כח האדם הם רק צינור, הם כפופים לכל ההנחיות של הרשות ומעמדם בפועל כמו של עובדי הרשות.

דוד רותם: עובד רשות יש לו דין משמעתי, עובד כח-אדם אין כלום.

הילה דוידוביץ: בדיבור לפני הדיון עכשיו, הזכרנו בינינו כמובן באישור הוועדה הנכבדה, שיוסדר העניין המשמעתי.

הילה דוידוביץ: היועץ המשפטי הבטיח לקבוע כללי משמעת.

הילה דוידוביץ: מה גם שאנחנו סבורים בנוסף שמעל עובדי הקבלן מרחף תמיד הפחד לפיטורין, שאני חושבת שהוא פחד מפני העובד, וגם חוק העונשין במקרה הצורך.

הילה דוידוביץ: בנוסף, אנחנו כן קיבלנו את ההערה לעניין הדין המשמעתי, הובטח שהעניין יוסדר.

הילה דוידוביץ: ייקבעו נהלים ודין משמעתי לגבי כל העובדים הביטחוניים בין אם הם עובדי רשות ובין אם הם עובדי הקבלן.

אריה שחם: כאדם שעובד 40 שנה בשרות הציבורי, דין משמעתי בנציבות שרות המדינה, בלי לפגוע חס וחלילה באף אחד, זה בדרך כלל בין שנה לשלוש שנים הליך משמעתי, שבסופו סנקציה כזו או אחרת.

אריה שחם: עובדי הקבלן מהניסיון שלי ברשות שדות תעופה, אנחנו משתמשים בהם לאור העובדה שיש חוסר מחוסר אפשרות לרשות שדות תעופה להשיג לפעמים באופן ישיר עובדים בצורה ישירה.

אריה שחם: עובדי קבלן שסוטים במידה כזו או אחרת מהנהלים הם מפוטרים מייד.

אריה שחם: אין להם הסכמים קיבוציים, אין להם את ההגנה של ההסתדרות במובן הזה.

אריה שחם: לכן מבחינה משמעתית הסנקציה כנגדם היא מעל ומעבר מאשר כל עובד שהוא עובד רשות שדות תעופה, והוא תחת ההסכם הקיבוצי, לא ניתן לפגוע בו, וצריך לעבור פרוצדורה כזאת ופרוצדורה אחרת.

אריה שחם: לכן כל החשש שעובד קבלן יפעל ברשלנות או בחוסר איכפתיות במילוי תפקידו, אני חושב שזה בטל בשישים.

אריה שחם: מעבר לזה, כמו שאמרה חברתי כאן, אנחנו מתכוונים ושוחחנו על זה עם היועץ המשפטי של הוועדה, לקבוע כללים מאוד נוקשים וברורים שזה לא יהיה בשיקול דעתו של אדם כזה או אחר.

אריה שחם: עובד קבלן שיסטה מהנהלים או יעשה מעשה, כמו שנאמר, לגבי עובדים שהם עושים דברים בזדון או בעצימת עיניים, אז בוודאי החוק מאפשר בכל מקרה לטפל בהם, לנקוט נגדם צעדים.

אריה שחם: לגבי העובדים האחרים הדברים יהיו מוסדרים בינינו, כבר כיום במסגרת החוזים בינינו לבין הקבלנים, החברות.

דוד רותם: אני יש לי דה-איפחא מסתבר, כי אני בכלל תמיד איפחא מסתבר.

דוד רותם: כמה זמן ממוצע עובד אצלכם עובד קבלן שהוא איש ביטחון?

אריה שחם: בסביבות שנה וחצי עד שנתיים.

דוד רותם: לא מפטרים אותו כל תשעה חודשים?

אריה שחם: לא, לא מפטרים אותו כל תשעה חודשים.

אריה שחם: חברות השמירה הן לא חברות כוח אדם הן חברות שמירה, הן נותנות שירותים.

אריה שחם: לכן אנחנו לא נדרשים לפטר אותו כל תשעה חודשים.

דוד רותם: אז הם לא צינור, הם נותנים שרות.

אריה שחם: כן, הם נותנים שרות.

אריה שחם: אני אתן דוגמה.

אריה שחם: היה אירוע לפני מספר שנים באשדוד, כפי שזכור, שפלסטינים טרוריסטים עברו דרך מעבר קרני והתחבאו במכולה והגיעו לנמל אשדוד, ובנמל אשדוד רצחו.

אריה שחם: העובדים שעבדו מטעמנו למשל, היו עובדים מחברת שמירה.

אריה שחם: העיזבון שהגיש תביעה נגד רשות שדות תעופה, מדינת ישראל כולל חברת כח האדם, בתביעת נזיקין.

אריה שחם: הם עשו את עבודתם על פי הנחיות, לא נמצא שום פגיעה או שום מעשה שלא נעשה כפי שהיה צריך להיעשות על פי ההנחיות והאנשים עומדים לדין בדברים האלה.

אריה שחם: דברים כאלה כשאדם עושה את תפקידו על פי הנחיות מדויקות, ואני רוצה לומר שבכל הקשור לביטחון, יושב חברי מהשרות, אנחנו מקפידים על קוצו של יוד ואין ויתורים.

אריה שחם: זהו אחד המקצועות היחידים שאין כלל ויתורים.

אריה שחם: צריך להבין, אתן מקרה נוסף.

אריה שחם: בשדה דב בא רכב עם 4 אנשים, כולם היו אסייאנים, הם כנראה טעו בדרך והגיעו לשער השדה.

אריה שחם: אנשי הביטחון ביקשו מהם להזדהות, הם נבהלו מאנשי הביטחון, התחילו לברוח, 3 תפסו את ה-4 לא תפסו.

אריה שחם: היה אזרח שהסתובב באזור ושמע את ההמולה, אמר, הנה יש אדם ממוצא אסייאני בתחנת האוטובוס.

אריה שחם: רצו אנשי הביטחון לתחנת האוטובוס, מצאו באמת אסייאני, ביקשו ממנו להזדהות.

אריה שחם: הבחור נבהל כי בדיעבד הסתבר שהוא היה מטפל של אדם מבוגר, אבל מכיוון שהוא התנגד להם והוא לא הבין מה נעשה, הם השכיבו אותו על הריצפה ועשקו אותו בגלל ההתנגדות.

אריה שחם: הגיש תביעה פלילית, יותר מזה, גם הגיש תביעה פלילית שבסופו של דבר הפרקליטות והמשטרה לאחר שהבינו ביטלו את התביעה.

אריה שחם: אם אדם יחשוש שלא תהיה לו חסינות, לא נמצא אנשים שיעבדו אצלנו.

אריה שחם: כשרואים מעשה שעלול לסכן ערב רב של אנשים, כי אנחנו מדברים בשדה תעופה, זה לא מקום שנמצאים אחד או שניים.

אריה שחם: צריך לא לחשוב מה יקרה לי אם פתאום המעשה שאני יעשה הוא לא יהיה כיאות, כמו חייל צה"ל.

אריה שחם: ולכן אם נגביל אותם פשוט לא יבואו אנשים.

אריה שחם: צריך להבין, אנחנו לא משלמים את המשכורות הכי גבוהות בשוק לאבטחה, ואנשים לא יבואו.

אריה שחם: אנחנו זקוקים לאנשים האלה, מה יקרה אם חס וחלילה נמצא חסרי אנשים בשדות התעופה שיטפלו במקרים האלה.

אריה שחם: אני חושב שעד היום מספר המקרים, אם בכלל, אני לא מכיר מקרה שאדם נתפס או הורשע או שהועמד לדין על עבירה שהוא עשה בזדון או בחוסר איכפתיות וכדומה עקב ההקפדה, אכן הקפדה מלאה שהדברים ייעשו על פי הספר ועל פי הנהלים.

דוד רותם: כמה מקרים הוגשו, בא נאמר ב-3 השנים האחרונות תביעות אישיות נגד עובדי רשות?

אריה שחם: יש הרבה מאוד תביעות.

אריה שחם: הרבה תביעות שמגיעות לבתי-משפט לתביעות קטנות על סכומים כאלה ואחרים שאנשים תובעים, הוא השפיל אותו, העליב אותו, התייחס אליו בצורה כזאת.

אריה שחם: אני אתן דוגמאות אחרות, נתתי את זה קודם לחברי.

אריה שחם: שבודק בדק אדם שהיה מאוד חשוד על פי כל מיני סממנים וכדומה עם המכשיר.

אריה שחם: הנבדק תוך כדי הבדיקה, תפס את הבחור שלנו באשכיו, זוהי תקיפת עובד ציבור.

אריה שחם: פנינו יחד עם האדם, הוא הגיש תלונה למשטרת ישראל, זה היה לפני כחצי שנה עד שנה.

אריה שחם: לאחר מספר חודשים קיבלנו - אין עניין לציבור.

אריה שחם: אני רוצה לבוא ולומר, שיש לי מקרים לא פחות שמעליבים עובדי ציבור, מתנהגים איתם בצורה לא נאה, מגישים תביעות על פגיעה, על תקיפה תוך כדי בדיקה.

אריה שחם: אני רוצה לומר מידע אישי, שחיפוש על הגוף תוך נגיעה, אני נתקל בזה בהרבה שדות תעופה בעולם שעושים את זה.

אריה שחם: אני שומע מישהו מתלונן בדברים האלה.

אריה שחם: יש מספיק תביעות בנושא הזה גם בנזיקין וגם בפלילים.

23591: השאלה אם מדובר בתביעות אישיות או בתביעות נגד רשות שדות התעופה?

אריה שחם: אני מדבר גם וגם.

23591: מבחינת הרציונל של החוק, הרעיון הוא ליצור חסינות לעובד כפרט.

אריה שחם: אבל כדי לתבוע את הגוף צריך גם לתבוע את האיש באופן אישי.

אריה שחם: ויש מקרים שתובעים גם את האיש באופן אישי.

דוד רותם: כשאתה אומר הרבה מקרים, אתה יכול לתת לי מספר?

אריה שחם: אני יכול לומר שכמעט 5 שנים שאני משמש כיועץ משפטי ברשות, לפחות 5 מקרים באופן אישי.

דוד רותם: זה הרבה מאוד מקרים.

אריה שחם: היו מקרים שתקפו באופן אישי.

דוד רותם: עזבו תקפו.

אריה שחם: ככל שהזמן עובר אנחנו מתקדמים בשנים ויש הרבה יותר חשיפה באינטרנט, ולעמותות שונות - עמותות של זכויות אדם, יש עלייה במספר התלונות ועלייה במספר התביעות אם אני משווה את זה לעבר.

אריה שחם: אני רוצה לומר שלאחר התקיפה שהיתה בשדה דב, זו היתה תביעה אישית.

אריה שחם: הרבה מאוד אנשים לא מוכנים, סירבו, או העמידו תנאים בתפקידים מסוימים, והיה קשה לשכנע אותם לבוא, ומתוך הנחה שהחוק הזה יועבר ויקבלו חסינות.

דוד רותם: כמה אנשים עוברים בשדה התעופה?

אריה שחם: הרבה.

דוד רותם: אם 5 זה הרבה מאוד, אז גם 10 זה המוני.

אריה שחם: כן אדוני.

אריה שחם: אבל הכוונה היא שלא יהיה אדם, ולו אדם אחד שלצורך מילוי תפקידו ביצע תפקיד - - - מכיוון שהוא ממלא תפקיד שמדינת ישראל הטילה עליו והוא עושה את זה בנאמנות והוא חוסך.

אריה שחם: אני מקווה במקרים מסויימים, בפגיעות בנפש, שיהיה צפוי לכך שיישאר ערירי ולבד כאשר מישהו יבוא וינסה לתקוף אותו, אנחנו יודעים בדיוק מה הנטל שמוטל על אדם שצריך להתמודד, בדרך כלל זה חבר'ה צעירים ללא כסף, ללא אמצעים, שהם צריכים להתמודד בבתי משפט לאחר מכן.

אריה שחם: אין מי שיעזור להם ואין מי שמבטח אותם ודברים כאלה.

דוד רותם: למה?

דוד רותם: הרשות תעמוד מאחוריהם.

אריה שחם: הרשות לא תהיה במקומם.

אריה שחם: כלומר, הרשות לא יכולה לשלם קנס או לשלם כתאגיד ציבורי.

אריה שחם: אנחנו לא יכולים לשלם קנסות או לבטח אנשים בנושא הזה.

דוד רותם: קנס גם פה החוק לא פוטר אותם, משום שאם יעמידו אותם לדין פלילי אז את הקנס יצטרכו לשלם והצו הזה לא יפטור אותם מעבירות פליליות.

דוד רותם: אנחנו מדברים פה על תביעה אזרחית.

דוד רותם: בתביעה אזרחית תמיד אנחנו יודעים שמחפשים את הכיס העמוק, ולכן יתבעו גם את העובד וגם את הרשות.

דוד רותם: הרשות תגן עליו אני מניח.

אריה שחם: האדם לא בהכרח יהיה עובד רשות.

דוד רותם: לא עובד רשות, אבל עשה את זה בעת מילוי תפקידו.

דוד רותם: מה אתם לא דואגים לאנשים שלכם?

הילה דוידוביץ: כל המעמד זה גם איזשהו חשש.

הילה דוידוביץ: זה לא רק הכסף.

דוד רותם: לעמוד בפני שופט זה חשש?

הילה דוידוביץ: לא, אבל כל המעמד של להיחקר.

דוד רותם: אנחנו לא מדברים על חקירה פלילית.

הילה דוידוביץ: כל הסטטוס של לעמוד במשפט זה גם איזושהי הרתעה.

הילה דוידוביץ: כך אני מדברת במובן האישי.

הילה דוידוביץ: אני חושבת שזה איזושהי הרתעה בכלל כל החשש הזה של להיתבע.

אריה שחם: אני רוצה לומר שאני נתקל עשרות, לא מקרים של 5 פעמים, אלא עשרות שאנשים לא מוכנים להעיד בבית משפט.

אריה שחם: לא מוכנים, חוששים לבוא ולהעיד בבית משפט, הנאשם על אחת כמה וכמה.

דוד רותם: עזוב נאשם, אתה חוזר שוב לתיק הפלילי שזה לא - - - בדין האזרחי, אנחנו יודעים שאזרחי מדינת ישראל מאוד לא אוהבים להעיד בבית משפט.

דוד רותם: אנחנו יודעים שאדם רואה מעשה פלילי חמור - "לא ראיתי כלום".

דוד רותם: אנחנו מכירים את זה.

אריה שחם: גם במקרים אזרחיים.

דוד רותם: מכיוון שאנחנו מדברים על 5 מקרים - - -

אריה שחם: אדוני, דיברתי על 5 מקרים שזכורים לי כרגע.

אריה שחם: יש הרבה מקרים שאחרי תלונות, ואחרי בירורים אנשים מוכנים.

אריה שחם: אני בא לסגת.

אריה שחם: אני אומר שהמקרים נעשים יותר ויותר רצופים לגבי הדברים האלה.

אריה שחם: וחובתנו, אני סבור שחובתנו להגן על אנשים שעושים את תפקידם.

אריה שחם: גם כמה פעמים אני אשאל – איש צבא הועמד לדין ב-5 שנים האחרונות, על כך שהוא פגע ועמד לדין כתוצאה מתפקידו בצה"ל שהוא עשה.

דוד רותם: בשנה האחרונה, אני אגיד לך את התשובה המדוייקת, 386.

דוד רותם: כי בצה"ל יש בתי דין שמעמידים לדין את החיילים שלהם, זו הבעיה.

אריה שחם: ברשימה יש הרבה מאוד תאגידים, אני לא יודע אם מישהו עשה מחקר.

אריה שחם: אם בתאגידים האחרים היו יותר אנשים, עובדה שאנחנו לא.

אריה שחם: אני סבור שהתפקיד חשוב מאוד, מאוד אחראי, ולכן זאת בקשתנו.

אריה שחם: לא יכול לומר מעבר לזה.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: מערך האבטחה בניגוד להרבה מערכי ביטחון אחרים בנוי בצורת פירמידה הפוכה.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: זאת אומרת, יש את השב"כ הגדול, את רשות שדות התעופה, נהלים, בודקים.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: בסוף מי שעומד בקצה זה אותו בודק שהוא בדרך כלל בחור מאוד צעיר, עושה תפקיד במשך שנתיים, והוא זה שצריך לקבל את ההחלטה מי עולה למטוס, מי לא עולה למטוס.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: איזה סוג של בדיקה עושים, וכל הלחץ בסופו של דבר נופל עליו.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: לכן אנחנו חושבים שיש חשיבות מכרעת לאפשר לו לקבל את ההחלטות באופן כמה שיותר מנוטרל מלחצים.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: זו לא פלוגה של חיילים שמסתערת וכולם רואים.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: זו החלטה שבן אדם מקבל עם עצמו, והיכולת שלו לזוז שמאלה ימינה היא מאוד גבוהה.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: זאת אומרת, אני לא מאמין שנגיע למצבים כאלה.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אבל בהחלט יכול להיות מצב שבן-אדם יגיד בסדר, יש לי פה בן-אדם קצת בעייתי, עושה קצת רעש, אני אעשה את הבדיקה קצת יותר חלקה אני לא אתעמק עד הסוף, זה החשש.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: זאת אומרת באותן הדקויות של הבדיקה שם הבן-אדם יקח טיפה שמאלה, טיפה ימינה ולא יפעל בדיוק לפי מיטב שיקול דעתו בשל החשש שהוא יהיה צפוי לפגיעה אישית.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: הרבה פעמים מאיימים עליו בודקים אני אתבע אותך.

אורי אורבך: אבל זה נכון לגבי כל עובד, כל שוטר, כל חייל.

הילה דוידוביץ: אבל החסינות חלה עליהם.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אני מסכים לחלוטין.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: לכן בחוק הנזיקין, כל אותם בעלי תפקידים כולל רשות ניירות ערך שבוודאי מרווח הזמן שיש לה לקבל את ההחלטה והיכולת להתייעץ עם כל העולם הוא הרבה יותר גדול.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: ואתם עובדי רשות ניירות ערך מקבלים את ההגנה הזאת.

דוד רותם: זה כי לפעמים הם מעבירים מידע שאסור להם להעביר, הם מעבירים למדינות לא נכונות.

דוד רותם: זו הבעיה.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אני מסכים בדיוק עם מה שאמרת.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: זאת אומרת, אנחנו רוצים להשוות את מעמד בודקי הביטחון למעמד כל יתר הרשויות, לא יותר ולא פחות.

דוד רותם: אני מוכרח לשאול אותך.

דוד רותם: אני עובר שדות תעופה.

דוד רותם: בארה"ב ברגע שאתה מציג בבדיקה הראשונה את הדרכון הישראלי שלך, אתה מקבל S3 על ה-Bording Card שלך, ואז אתה עובר תמיד בדיקה מיוחדת.

דוד רותם: בוא נאמר כך.

דוד רותם: אני רואה עשרות אנשים נבדקים, תוריד את הנעליים, תוריד את החגורה, תבדוק לך את האבזם.

דוד רותם: לא ראיתי אף פעם מישהו פותח את הפה.

אריה שחם: כי הוא ייכנס למעצר מייד.

דוד רותם: למה אתם לא עושים את זה?

קריאה: אין להם בג"צ.

אורי אורבך: בג"צ יבוטל בהחלטה של ועדת החוקה.

דוד רותם: זה כבר החלטנו.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אני לא יודע לאבחן כי אין לי את הנתונים פה, אבל הייתי אומר שזה ברמה של עשרות תביעות בשנה.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אני לא יודע להבחין, אבל כי חלקם מופנים נגד אל על, כל מיני גופים בודקים, אני לא יודע להגיד כמה מתוכם לגבי הרשות.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אבל זה ברמה של הצהרות, חלקן תביעות וחלקן תלונות פליליות שהן לא כל כך רלבנטיות.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אני מבקש להסתכל על זה מזווית ראייה של הבודק.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: יש הבדל עצום אם הוא לבית משפט כעד או כנתבע.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אנחנו בהמון תיקים מנהלים משא ומתן ואפילו מוכנים להתפשר מול התובע בכדי להוריד את הלחץ שיסכים שימחק את האיש שלנו ויישאר מול המדינה או מול הרשות או מול אל-על.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אבל אז אנחנו נתונים לטוב ליבו של התובע, ואנחנו עושים - - -

דוד רותם: אם לא, אתם מתפשרים?

ו. נציג משרד ראש הממשלה: לפעמים מתפשרים לפעמים לא מתפשרים.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אנחנו רוצים שבנושא הזה בר-פלוגתא של התובע היא הרשות, התובע כמובן לא ייפגע, הוא יוכל לקבל את כל הכסף אם מגיע לו.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אבל לנטרל את הלחץ על האדם שבסופו של דבר יקבל את ההחלטה והוא יודע וחשוב שיידע שיש לו הגנה, ושעוד שנתיים שהוא כבר לא עובד רשות, לא עובד אל-על, פתאום הוא ימצא את עצמו לבד, זאת סיטואציה שלא יכולה לקרות.

אורי אורבך: בכמה עובדים מדובר בערך?

אריה שחם: אצלנו עובדי הביטחון 1,700 עובדים.

דוד רותם: חצי מהם עובדי קבלן.

אריה שחם: שליש מהם או פחות משליש מהם עובדי קבלן.

אורי אורבך: ההגנה שאתם מבקשים רק עליהם?

אריה שחם: על כולם.

אורי אורבך: על כל העובדים, לא משנה מי המעסיק שלהם.

אריה שחם: לא משנה, כל זמן שעבודתו היא כאיש ביטחון שהוא מקבל הנחיית שב"כ.

אורי אורבך: בעצם הבקשה היא להשוואה בין אנשים אלה לאנשים שכוחות הביטחון המקובלים – יש לזה עוד משמעות.

אורי אורבך: למשל שמשווים את המאבטחים לחיילים ושוטרים, יש לזה עוד משמעויות משפטיות מעבר לזה?

דוד רותם: לא, זה רק עניין של חסינות מפני תביעה אזרחית, חסינות אישית.

דוד רותם: אי אפשר לתבוע אותם באופן אישי.

אריה שחם: אבל את הרשות אפשר לתבוע.

ד. נציג משרד ראש הממשלה: מה שחשוב זו הבקשה של אותו עובד בודד שנמצא בשטח, פועל על פי הנחיות שלנו.

ד. נציג משרד ראש הממשלה: מאוד חשוב לנו שיבצע את ההנחיות שלנו כלשונם בצורה מדויקת בלי לחשש - יש איום שמרחף עליו אם שיקול הדעת שלו אפילו יהיה מוטעה, אבל שיקול דעת לא זדון.

אריה שחם: המקרים הם רבים, דיברתי על כ-5 מקרים שאני יכול לזכור ברגע זה שהגיע למצב של תביעות.

אורי אורבך: לא 3 ששכחת.

אריה שחם: אמר חברי ואולי לא הודגש.

אריה שחם: איומים על תביעות מוגשים מדי יום ביומו כנגד עובדי ביטחון.

אריה שחם: אם עובד הביטחון יחשוב לרגע שלא תהיה לו הגנה, שבה עו"ד ישראלי או מישהו זר ומאיים שיגיש נגדו תביעה, אז הוא יחשוש בטיפול באדם הבא שהוא יגיע אליו זאת הנקודה.

אריה שחם: לא תמיד זה שמאיים הוא זה שהכי מגיש - - -

אורי אורבך: כשמאיימים על מישהו יש לו איזה נוהל פעולה?

אורי אורבך: הוא צריך למלא טופס או איזה דיווח?

אריה שחם: כן.

אריה שחם: ראשית, הוא צריך להזמין את ראש הצוות אם חלה הסלמה בבדיקה או באירוע.

אריה שחם: אם ראש הצוות לא מסתדר הוא מזמין את ראש המשמרת, את המפקד התורן.

אריה שחם: ממלאים טופס תלונה צפויה, יש פרוצדורות ויש עשרות כאלה.

23591: כיום אין חסינות, זאת אומרת יש חסינות בחוקים אחרים אבל את החסינות שמבקשים אין.

23591: התסריט שבו אתם מציינים שבו העדר חסינות יוביל לחשש של אנשים לבוא.

23591: בפועל זה לא מתממש, כיום אין חסינות, בכל זאת לא חסרים לכם עובדים.

אריה שחם: מה שאמר חברי זה לא כך, שזה לא שמתממש או לא מתממש.

אריה שחם: הוא אמר ואנחנו לא יודעים כמה שזה קורה, אם זה קורה לא קורה.

אריה שחם: ששיקול הדעת של אותו עובד במקרים מסוימים כדי לא להימצא בעימות שמצד אחד עלול להביא לבדיקה יותר ליברלית, הוא ייקח את ההחלטה לעשות את הבדיקה יותר ליברלית כדי לא להיכנס לעימות.

אריה שחם: הנקודה היא היום כפי שאמרתי ואנחנו מעבירים את זה בקורסים, שאנשים יודעים שאנחנו מטפלים בנושא הזה.

אריה שחם: כשאתה יודע שאתה מטפל בנושא הזה ואתה רוצה להגיע לפתרון, אנשים מרגישים יותר ביטחון.

אריה שחם: אם זה לא יהיה אז לא יהיה הביטחון בנושא הזה.

אריה שחם: אז החשש הוא כפי שנאמר שפשוט יעשו את תפקידם, אולי לא בצורה שהם צריכים לעשות את תפקידם.

23591: יש לכם איזשהו פידבק על זה שבאמת זה מה שקורה.

23591: שמאבטחים אומרים לכם תקשיבו, אנחנו חוששים לעשות את זה.

אריה שחם: ודאי.

הילה דוידוביץ: זה גם רציונלי.

23591: שאלה נוספת שהייתי רוצה לשאול את נציבות שרות המדינה, לנציג שלהם.

23591: אני חושב שיש פה איזושהי נקודה שהיושב ראש הזכיר קודם שהיא נקודתית לצו פה, אבל היא מעלה שאלה מערכתית יותר גדולה והרבה יותר רחבה שנוגעת לכל השירות הציבורי.

23591: מוקד העניין פה, לב הבעיה פה, היא העובדה שחלק לא מבוטל מאותם מאבטחים הם בעצם לא עובדים של המדינה.

23591: אז נוצר מצב אנומלי, שבו מצד אחד אתה מעניק להם סמכות שלטונית, אתה נותן להם חסינות על ההפעלה של השימוש בסמכות הזאת, אבל מצד שני בעצם לא חל עליהם דברים של עובדי מדינה, היו"ר הזכיר את הדין המשמעתי, אבל יש עוד דברים אחרים, כמו תנאים לקבלה לעבודה וכדומה.

23591: השאלה אם יש לנציבות שרות המדינה איזושהי חשיבה מערכתית לבעיה הזאת, כי הרי זו לא בעיה שמתחילה ונגמרת ברשות שדות תעופה, הוא קיים בכל השרות הציבורי.

23591: לאחרונה אפשר לראות את זה בבתי-משפט.

23591: בבית המשפט העליון לאחרונה לפני מספר חודשים נדרש לשאלה האם מאבטח שלקח שוחד הוא בגדר עובד ציבור, האם אפשר להרשיע אותו בעבירת השוחד.

23591: התקיים על זה דיון נוסף, זו שאלה לא פשוטה שמעלה שאלות לא פשוטות.

23591: השאלה אם יש לנציבות איזושהי חשיבה מערכתית ומסודרת על הנושא הזה.

אביתר טלסר: לעניין של הדיון עצמו.

אביתר טלסר: בהודעה ס"ח2 מה-28.10.2007 נציב שרות המדינה החיל את החסינות גם על עובדי הקבלן בשרות המדינה.

דוד רותם: החיל את זה?

אביתר טלסר: בשרות המדינה לא ברשות שדות התעופה.

אביתר טלסר: אני מעביר את תיקון התקשי"ר וגם את ההודעה של הנציב.

אביתר טלסר: כמו שנעשה גם למשל עם עובד קבלן שעובר עבירה בשרות המדינה, אפילו הטרדה מינית.

אביתר טלסר: מה שקורה זה שהקשר שלנו הוא מול חברת כח האדם, בדרך כלל חברת כוח האדם פשוט אומרת לבן אדם הזה שלום.

אביתר טלסר: בכובע השני שלי, אני גם הייתי מאבטח בשדה התעופה בדיוק מה שהם אומרים.

אביתר טלסר: באמת ידענו שאם אדם לא קיים את הנהלים אחת דינו לקום וללכת.

אביתר טלסר: נכון יש שימוע, אגב, בשימוע גם נכחו עובדי רשות שדות התעופה וגם העובדים של החברה הקבלנית.

אביתר טלסר: הענישה היא די חד-משמעית.

אביתר טלסר: זה לא כמו שרות המדינה שאתה בא ונותן הפקעת משכורת או הורדה בדרגה.

אביתר טלסר: צודק היועץ המשפטי, לצערי, הליכים לוקחים זמן.

אביתר טלסר: אני קצת חלוק על השלוש שנים, אבל לוקחים כמה חודשים טובים.

אביתר טלסר: במקרה הזה כשמישהו עושה משהו שלא לפני ההוראות, החברה הקבלנית צריכה פשוט להגיד לבן-אדם הזה שלום.

אביתר טלסר: בגלל זה אני באמת לא רואה את הבעייתיות של החוק המשמעתי.

דוד רותם: מישהו פה מחברות שמירה?

דוד רותם: אתם נותנים שירותים לרשות שדות התעופה?

ארז עזרא: לא נותנים את השרות.

ארז עזרא: אני רוצה להתייחס לסוגייה, כי אני באמת מאמין שהסוגייה הרבה יותר רחבה מהנישה המאוד צרה הזאת של רשות שדות התעופה.

ארז עזרא: שלא יובן מדבריי, אני לחלוטין מברך על היוזמה, אני חושב שהיא יוזמה ברוכה.

ארז עזרא: היו"ר דוד רותם: אתה חושב שצריך להרחיב את זה לכל - - -

ארז עזרא: אני חושב שצריך לשאול מה הרציונאל שעומד בבסיסה, ואז לבחון איפה הרציונאל מתקיים שוב.

ארז עזרא: מהנסיון הספציפי שיש לי למשל חברות השמירה אצלנו בישראל, או חברות השמירה הטכנולוגיות, מייד אתן שתי דוגמאות להמחשה.

ארז עזרא: לפי דעתי, במקרים הרבה יותר קיצוניים השומרים והמאבטחים פועלים בגופים שהם מונחי שב"כ, זה יכול להיות הנושא הגרעיני ויכול להיות ענייני ממשלה, משרדי ממשלה, רכבת ישראל ועוד המון גופים שהרציונאל מאוד דומה.

ארז עזרא: העובדים נדרשים לבצע בדיקות, לפעמים בדיקות הרבה יותר מחמירות, אם נסתכל על הדוגמה הראשונה שנתתי.

ארז עזרא: הדילמות הן דילמות זהות, וכפי שאמרתי לפעמים הרבה יותר קשות.

ארז עזרא: לשם השוואה, במערכים כאלה מערכי האבטחה הם הרבה יותר צרים, בטח לא 1,700 מאבטחים.

ארז עזרא: אז הדילמה היא הרבה יותר קשה כי המאבטח יודע שאין לו בהכרח אפילו גיבוי פיזי לארוע, אז המשמעות פה היא יותר מרחיקת לכת.

ארז עזרא: אני רוצה לתת דוגמה ממש קיצונית.

ארז עזרא: כפי שאמרתי, אחת מהחברות שלנו – טכנולוגיית מיגון, מפעילה עבור מדינת ישראל את פרוייקט האיזוק האלקטרוני.

ארז עזרא: פרוייקט האיזוק האלקטרוני עבור המשרד לביטחון פנים כולל הפעלה של מוקדניות, סיירים שמגיעים לבתי המפוקחים שנמצאים בעצם בחלופת מעצר.

ארז עזרא: החשיפה של העובדים האלו היא חשיפה יום-יומית, 24 שעות ביימה, זה אומר גם ביקורים באמצע הלילה, אנחנו מקבלים תביעות.

ארז עזרא: מדובר באוכלוסייה בעייתית, אני מדבר כמובן על האוכלוסייה המפוקחת, ואנחנו מקבלים תביעות.

ארז עזרא: רק בשנה האחרונה מדובר בלמעלה מ-10 תביעות כאלה, חלקן על לשון הרע, חלקן על פגיעה - - -

דוד רותם: תעבור נושא, כי הנושא של איזוק אלקטרוני שנמצא בחברות פרטיות עושה לי קצת צמרמורת, אז בוא לא נדבר על זה.

ארז עזרא: בעולם אגב, זה פועל על מיליונים אבל בטח לא יודעים.

דוד רותם: בעולם בתי הסוהר הופכים להיות פרטיים, ועוד מעט גם המשטרות ייהפכו להיות פרטיות ואני מקווה שבמדינת ישראל זה לא יקרה.

ארז עזרא: בסוף הדברים זה חוזר לרציונל הבסיסי שעליו אני מדבר, אותו רציונל שנכון לרשות שדות התעופה הוא נכון גם לגבי מקומות אחרים.

ארז עזרא: לגבי החשש, אני מסכים שעובד שנמצא בחשש הזה עשוי באמת להיות בדילמה, וייתכן שבחלק המקרים לפעול בצורה כזו או בצורה אחרת.

ארז עזרא: אני לא רואה מצב שאנחנו לא מצליחים לגייס אנשים מחר בבוקר, זה לא.

ארז עזרא: אבל תביעות כן קיבלנו.

ארז עזרא: אני רוצה לתקן פה לפחות איזושהי תחושה או עיוות בדברים שעשוי היה להיווצר.

ארז עזרא: לפחות אצלנו הנחת המוצא היא שלא בהכרח אתה צריך לפטר עובד.

ארז עזרא: זה שמוגשת תביעה נגד עובד וכאשר חברה רואה שהוא פעל כנדרש, אני מניח שכמו שלנו יש ביטוחים, אני מניח שיש לאחים "עובדיה" ביטוחים שחלים גם על העובדים שלהם, ביטוחי חוות, צד ג' וכו', ובמקרים כאלה אנחנו נותנים את ההגנה.

ארז עזרא: אתן דוגמה ממש בימים האחרונים, תביעת לשון הרע נגד עובד שלנו ואיזוק אלקטרוני.

ארז עזרא: הוא מקבל את כל הסיוע הנכון.

ארז עזרא: לגבי דין משמעתי, אני לא כל כך מכיר את הנושא במגזר הפרטי, אני לא יודע איזה התחייבות אפשר לתת.

ארז עזרא: נראה לי אמירה די פלואידית, לא הכי מבוססת.

ארז עזרא: אשמח אם הנושא הזה ייפתח לפורומים יותר רחבים.

דוד רותם: אתם צריכים לפנות למשרד המשפטים.

ארז עזרא: נראה לי שזה יקפח אוכלוסיות אחרות שלא נהנו מלובי, והוא לובי חשוב מאוד.

ארז עזרא: אני לחלוטין מברך עליו.

דוד רותם: איזה לובי?

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אין לובי, אבל רק להרגיע את חברי.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אנחנו יחד עם משרד המשפטים עושים עבודה לא לגבי כל עובדי כוח אדם, אבל לגבי אותה חברה קבלני כח אדם שעוסקים בתחום אבטחה, כן יש טיפול.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: הבעיה שזה לא תאגיד סטטוטורי, לכן אי אפשר להכניס אותו למסלול הזה, אני לא רוצה לפתוח את זה.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אני מבקש בגלל שהפתרון הוא לא פתרון מלא, אז בוא ונעשה צעד אחד בכיוון הנכון.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: לא נחכה לפתרון המושלם.

דוד רותם: אדוני בעל חברת אבטחה?

עובד גיל: גם בעל חברת אבטחה.

עובד גיל: אני לא פה על תקן הכובע הזה, אלא תקן אחר של פורום שנקרא "פורום מצודה" שמלווה היום את המשטרה בכל מיני תהליכים שונים.

דוד רותם: המשטרה זה בוועדת הפנים.

דוד רותם: אני רוצה לשאול אתכם רבותיי אנשי השרות.

דוד רותם: כשאני מגיע לשדה התעופה, ואני חושב שהבדיקה היא לא ראויה, אני מתחיל לעשות בלאגן ואני אומר, תדע לך אני הולך להתלונן, כאשר שנינו יודעים שאם יש תלונה אז מפטרים אותו, כי למה לנו להתעסק איתו, הוא עובד חברת אבטחה, לך.

דוד רותם: איך אתם מרוויחים את העניין כשאתם אומרים לא תגישו נגדו תלונה, הרי ההצדקה שלכם להגיד שאין - - - אז מפטרים אותו.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אני מטפל בעשרות תביעות בשנה, אני לא זוכר מקרה אחד שבו פיטרנו עובד בגלל תלונה על תהליך הבדיקה.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: כן פיטרנו עובדים אם הם עשו משהו לא בסדר בניגוד לנהלים.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אבל זה שמתלוננים עליו, במאה אחוז מהמקרים שאני מכיר, הוא מקבל גיבוי גם שלנו וגם של רשות שדות התעופה.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: הכוונה כפי שנאמר פה שיחסית קל לפטר אותו, זה אומר באותם מקרים שהוא עושה הפרה משמעתית, הטרדה מינית, או כל מיני דברים כאלה שהוא פועל בניגוד לנהלים, אז יחסית קל לטפל בו, לצערי צריך להגיד.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: היד קלה יותר על ההדק.

ו. נציג משרד ראש הממשלה: אבל אם הוא פעל על-פי הנהלים והוא עשה את מה שהוא הונחה, מקבל את מלוא הגיבוי.

אריה שחם: רציתי להוסיף למה שהעירה היועצת המשפטית של חברת השמירה.

אריה שחם: גיבוי כשאדם עובר על נוהל כמו שנאמר כאן, אז הוא מפוטר.

אריה שחם: אם הוא עובד רשות או עובד קבלן, אין בקטע הזה שום הבדל.

אריה שחם: גם עובד רשות, עובד ביטחון שהוא עובד רשות שדות תעופה, אם הוא לא פועל על פי הנהלים, הוא מוצא את עצמו למחרת היום מחוץ לרשות.

אריה שחם: יש לנו הסכמים קיבוציים מיוחדים לעובדי ביטחון שהם לא עוברים את כל הפרוצדורות של העובדים הרגילים.

אריה שחם: כך כאשר אדם פועל על פי הנהלים, הוא מקבל את הגיבוי בקטע הזה.

אריה שחם: כשהוא לא עובד על פי הנהלים והנהלים מאוד ברורים ומוסדרים, אז הוא לא מקבל שום הגנה והוא איננו, הוא פשוט לא עובד.

דוד רותם: תשאיר לי את הפלאפון שלך, כדי שבפעם הבאה כשאני אראה הפרת נהלים אני אתקשר אליך ואז אתה תראה כמה טלפונים אתה תקבל.

דוד רותם: אריה אני מוכן לעמוד באתגר הזה.

דוד רותם: אתה עובד בשדה התעופה?

אריה שחם: אני היועץ המשפטי של רשות שדות תעופה.

אריה שחם: המשרדים שלנו במשרדי התעופה.

דוד רותם: לך לטרמינל 3 ותראה את אלה שעוברים את המגלומטר כשהוא מצפצף.

דוד רותם: מה שקורה הוא, לוקחים את מכשיר הקשר – "50, 50" בדיקה גופנית.

דוד רותם: אנשים מחכים שם 20 דקות עד שהוא מגיע.

דוד רותם: כי "50" הלך לשתות קפה, ותנסה להתלונן על זה.

אריה שחם: אני מוכרח לומר שכל תלונה אצלנו נבדקת, כל דבר שאנחנו מוצאים לא ראוי - - -

דוד רותם: אני ממהר לדיוטי-פרי, יש לי זמן להתלונן עכשיו?

דוד רותם: מה אתה רוצה ממני?

דוד רותם: אושר לכם.

דוד רותם: אבל תדעו דבר אחד, כשאמרתם אתם תבואו עם עוד רעיונות, אם לא תניחו את דעתו של היועץ המשפטי בנושא של הדין המשמעתי בדברים האלה, אז אתם יודעים שאני עובד שלו.

הילה דוידוביץ: גם משרדים המשפטים יבחן כל מקרה לגופו.

הילה דוידוביץ: אנחנו לא מרחיבים בלי שיקול דעת.

23591: אני רק רוצה לציין לפרוטוקול.

23591: שאולי כדאי לקבוע איזשהו מועד שעד אליו הרשות תגיש לוועדה את הנהלים שהוצהר פה שהיא תגבש.

23591: אם שלושה חודשים, חודשיים.

אריה שחם: עד ה-1 לאוקטובר.

דוד רותם: אתן לך את ה-1 לנובמבר, כי אתה יודע יש פגרת בתי משפט, אחר כך באוגוסט נוסעים לחוץ לארץ.

דוד רותם: בסדר, לא נתפוס אותך בחודש, ניתן לך עוד חודש.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: הישיבה נעולה.