הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 10, 2009-06-02 11:00

יואל חסון: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה, ברוך הבא לשר החקלאות, הנושא היום הוא פיקוח על מזון לבעלי חיים, דוח מבקר המדינה 59ב' שדן בנושאים האלו ובנושא הזה באופן ספציפי, המבקר בבקשה.

מיכה לינדנשטראוס: 59ב' יצא בחודש מאי והנה אנחנו עכשיו בתחילת יוני מקיימים דיון בנושא, הדיון חשוב מאד מבחינת סדר הזמנים כי הוא יכול למנוע תופעות דומות לתופעות שראינו אותם כאן, בעתיד.

מיכה לינדנשטראוס: חילקנו את העבודה בינינו כך שראש החטיבה העוסק בנושא הזה הוא מר בעז ענר שנמצא פה, הוא יציג את הנשוא מבחינת עמדת משרד מבקר המדינה, הוא היה בין אלה שטיפלו בנושא מתחילתו ועד סופו, אני מציע אדוני היושב ראש שניתן לו את האפשרות לומר את דברו.

יואל חסון: אני רוצה לפני זה לציין ברשותך שחבר הכנסת דב חנין ביקש הצעה לדיון מהיר בוועדה בנושא, כך שחיברנו בין בקשתו של חבר הכנסת חנין לדוח המדובר, מר ענר בבקשה.

בעז ענר: ראשית, כדברי המבוא, הפיקוח על מזון לבעלי חיים חשוב משום שבסוף ההליך אנחנו אוכלים את העופות הבקר והדגים, על המזון שהם אוכלים.

בעז ענר: המזון שהם אוכלים לא רק דרך הבשר שאנחנו אוכלים אלא שיש פעמים השפעות לוואי מעין שרשרת מזון, כך לדוגמה הלשלשת של העופות משמשת פעמים כתוסף מזון לבעלי חיים אחרים, או שהלשלשת היא דשן והחומרים המסוכנים שישנם בה נטמעים במים, משפיעים על מקורות המים, סופו של דבר אנחנו עשויים לספוג אותם חומרים שיכולים להוות סיכון ממקורות שונים.

בעז ענר: בתחום הזה של מזון לבעלי חיים יש מספר גורמים שעוסקים, לא רק משרד החקלאות, יש גם קשר למשרד הבריאות ואפילו הקשרים למשרד להגנת הסביבה.

בעז ענר: הסוגיה המהותית הראשונה שהדוח למעשה מעלה זה הצורך בהסדרה עדכנית תוך הסתכלות מה נעשה בעולם המערבי מול מה שנעשה בישראל.

בעז ענר: בישראל החקיקה מאד ישנה, יש חוק משנת 1957, חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים שמכוחו משרד החקלאות מוציא את הצווים אבל במדינות המערב חל שינוי מאד משמעותי, בעיקר בעקבות הבעיה של הפרה המשוגעת ושם ישנה חקיקה עדכנית.

בעז ענר: אם בוחנים את החקיקה בישראל מול חקיקות עדכניות אחרות, הרי שאנחנו לא על המפה והגורמים השונים הגיעו למסקנה, כולל משרד החקלאות שאמר לנו שהוא מסכים כי קיים צורך לחוקק חוק בנושא מזון לבעלי חיים, שכן צו הפיקוח הינו מיושן.

בעז ענר: אבל ההליכים האלה מתמשכים מ-2002.

אופיר פינס-פז: מה חסר?

אופיר פינס-פז: אין בכלל חקיקה.

בעז ענר: יש חוק ישן מאד, החוק מכסה היבטים כפי שהיו בתפיסות רפואיות מדעיות שהיו נכון בשעתו.

בעז ענר: חל שינוי מאד משמעותי בעולם המערבי בתחום הזה ובישראל מסכימים שצריכה להיעשות חקיקה עדכנית.

דב חנין: התשובה הפשוטה היא שהצו הקיים היום איננו עוסק בשאלה שהיא השאלה הכי חשובה והיא שאלת בריאות הציבור.

דב חנין: אנחנו צריכים חוק, וכולם מסכימים, גם אנשי משרד החקלאות, הוא עוסק בשאלות של נתונים תברואתיים, של התספוקת של המספוא, זה מן חוק חקלאי כלכלי.

בעז ענר: אם יהיה חוק הוא גם יסדיר את שאלת המחלוקות שקיימות בין המשרדים ופעמים זה עד כדי חוסר שיתוף פעולה, שמשרד אחד אומר כך ואחר אחרת ואין גוף מסדיר.

בעז ענר: אני אפילו אקדים ואומר שהממשלה הייתה ערה לזה, ב- 2004 היא הקימה מועצה עליונה למזון, נתנה לה סמכויות וציפתה שהמועצה תדחוף את החקיקה, תיצור מדיניות, תכוון ועוד, המועצה לא פועלת, משותקת.

בעז ענר: משאלות כאלה ואחרות.

יוסי ישי: יש פה עובדות לא נכונות.

יואל חסון: כל אחד יקבל את זכות התגובה, אל חשש.

בעז ענר: כתבנו את זה, זה מופיע בדוח משרד מבקר המדינה, המועצה לא מתפקדת כפי שהייתה אמורה לתפקד .

בעז ענר: אני דן שוב בסדרי השיתוף ותיאום הפעולה בין המשרדים השונים וגם בתוך משרד החקלאות.

בעז ענר: גם בתוך משרד החקלאות אתה מוצא שגורמים שונים, כמוה שירות הוטרינארי או השירות להדרכה והמקצוע שרבים ביניהם בידי מי הסמכות במישור זה או אחר ולא תמיד ישנה הכרעה.

בעז ענר: צריך לעשות הסדרה ברורה מי הרגולטור בכל התחום, האם זה צריך להיות שילוב של משרדים, במאמר מוסדר משהו שהדוח לא עוסק בו, אבל באצות המערב פתרו את זה על ידי הקמת סוכנות ביצוע.

בעז ענר: בארצות הברית זה ה- FDA ובאירופה זה EFSA.

בעז ענר: הקימו גוף על שמקבל את הסמכויות, הוא הרגולטור, הוא המפקח, זו רשות שמקבלת את הסמכויות מהמשרדים השונים והיא הכתובת במישור הזה.

בעז ענר: ברור שצריך לעדכן את הדברים וצריכה להיות חקיקה מסדירה.

בעז ענר: מה הפתרון, האם זה א' או ב', סמכות לגוף זה או אחר, זה המחוקק צריך לתת את דעתו וקודם לכן הגורמים הנוגעים בדבר כולל הממשלה.

בעז ענר: באשר לפתיחות ושיתוף פעולה, הרי שאנחנו מצביעים בדוח הזה על עוד פונקציה שצריך במציאות של ימינו להביא אותה בחשבון, חזה ארגוני הצרכנים.

בעז ענר: בדיונים שונים משרד החקלאות משלב גם גורמים מתחום הסקטור החקלאי, בעלי עניין, אבל ולי לשם האיזון ראוי לשלב גורמים מארגוני הצרכנים בוועדות מייעצות שיש במשרד החקלאות רצוי שישתתפו את המשרד להגנת הסביבה, משרד הבריאות, הדברים האלה לא נעשים.

בעז ענר: זאת אומרת שיש צורך ברפורמה ושינוי מהותי ובהסדרה מודרנית עדכנית של הפיקוח למען בריאות האזרחים.

בעז ענר: מכאן אני אעבור לנושא הארסן כתוסף מזון שקיבל תהודה בתקשורת.

בעז ענר: לפני כן אני רוצה להבהיר ולהדגיש כמה דברים.

בעז ענר: עשויות להיות מחלוקות כאלה ואחרות, מדעיות מחקריות , יש חוקר א' /אומר כך ויש חוקר ב' שאומר אחרת.

בעז ענר: אבל העיקרון שהתקבל בעולם המערבי הוא העיקרון של הזהירות המונעת.

בעז ענר: כאשר יש מחלוקת מהותית מחקרית מדעית, הרי שאני לא רוצה להישאר בסימן שאלה ובעדו 15, 20 שנה אני אקבל את התוצאות, אלא אם יש ספק אני הולך בו לחומרה.

בעז ענר: אותו כלל מתייחס גם לאותו תוסף ארסן.

בעז ענר: בעניין תוסף הארסן חייבים להדגיש שמבחינה משפטית פורמאלית היה צו של משרד הבריאות מ- 1959 שאסר את השימוש בארסן.

בעז ענר: לאמיתו של דבר, לא משרד הבריאות וכנראה גם לא משרד החקלאות לא ידעו מהצו.

אופיר פינס-פז: מה זאת אומרת לא ידעו?

בעז ענר: לא ידעו.

בעז ענר: נעלם מעניהם קיומו של צו וב- 2003 הכניסו את הארסן כתוסף.

בעז ענר: הייתה התנגדות ב- 2005 של משרד הבריאות ובאוקטובר 2006 נודע להם מהצו ועכשיו על רקע הצו אתה בדילמה משפטית ומדעית.

בעז ענר: אם יש לך צו ההיגיון המתבקש הוא להקפיא את השימוש לתקופה, דן בסוגיות, אולי צריך לתקן את הצו או לבטל אותו, אבל לשם הזהירות וכיוון שיש לי גם צו משפטי אני צריך להקפיא, לבחון ולקבוע מדיניות חדשה.

אופיר פינס-פז: מי החזיר ב- 2003 את הארסן?

בעז ענר: השירותים להגנת הצומח.

בעז ענר: נתגלו סימני ארסן בעוף ב-2005 וב- 2006 התחילו מחלוקות בעניין הזה, משרד הבריאות היה די החלטי במישור הזה, המשרד להגנת הסביבה גם טען טענות במישור הזה ובאוקטובר 2006 נודע להם גם מהצו.

בעז ענר: אבל משרד החקלאות לא הקפיא, המשיך בדיונים ועוד ועדה ועוד ועדה ועוד דיונים.

אופיר פינס-פז: למה הוא המשיך בדיונים?

בעז ענר: כי יש פה אינטרס של החקלאים, זה מוסיף כמה אחוזים לגדילה של העוף, מפחית תמותה, זה עוד שיעורי רווח והכנסה, יש גרומים כלכליים שהשקיעו בתוספים האלה, ייבאו אותם לארץ, יש להם מלאי של זה ואתה עלול לפגוע בהם כלכלית, זה בהחלט שיקול אבל יש גם שיקול מהותי של בריאות הציבור ויש צו משפטי, לכן לפחות תקפיא ואחר כך תשקול.

בעז ענר: ההתלבטות הזו נמשכת, ויש עוד ועדה וחוות דעת כזו וכזו, באוקטובר 2007 אסרו את השימוש.

בעז ענר: דהיינו במשך מספר שנים, בניגוד לצו, על רקע חילוקי הדעות לא מקפיאים וממשיכים בזה.

בעז ענר: חקיקה צריכה להסדיר את העניין כי יש פה אינטרסים שונים וצריך לאזן ותם במסגרת אותה חקיקה.

אופיר פינס-פז: בדקת אם יש קשרים בין היבואנים לאנשים שאישרו?

אופיר פינס-פז: אולי אנשים קיבלו שוחד?

בעז ענר: זה למשטרה.

יואל חסון: השאלה אם גילית שיקולים זרים בהחזרת הארסן?

בעז ענר: הדוח מציין, וזה דבר ידוע ומבחינה מסוימת גם לגיטימי, משרד החקלאות מייצג את האינטרסים של החקלאים, אבל הוא ייצג אותם פה ביתר לעומת הצורך לאזן מול משרדים אחרים וגם מול הצו.

דב חנין: ברשותך אני רוצה לצטט מהדוח: "יצוין כי בדיון שהתקיים בפברואר 2007 בלשכתה של מנכ"לית משרד החקלאות וכן בדיונים אחרים שהתקיימו במשרד החקלאות, השתתף נציג מכוני התערובת שלהם אינטרס כלכלי מובהק להמשיך ולשווק את הרוקסרזון".

בעז ענר: אנחנו גם התייחסנו לרגולציה עצמה, לפיקוח ויש בעיות נוספות, הוא לא חל על מרכזי מזון שמספקים מזון רטוב מעבר לשיעור מסוים, הוא לא חל על מזון רפואי לבעלי חיים ויש כאן ויכוח בין משרד הבריאות לחקלאות כאשר יש תופעה מוזרה שמשרד הבריאות אומר , אתה תטפל ומשרד החקלאות אומר למשרד הבריאות, תה תטפל ושני המשרדים במחלוקת בעניין הזה.

בעז ענר: יש דגימות ובדיקות בהיקף מוגבל עקב מגבלות תקציב, יש חוסר שקיפות לציבור בתחום תוספי מזון שמקבלים בעלי חיים.

בעז ענר: השורה התחתונה היא שהגיע הזמן לעשות הסדרה מקיפה, חקיקה, תקנים, איזוני אינטרסים בנושאים האלה.

בעז ענר: עד כאן.

מיכה לינדנשטראוס: אני מבקש לתקן בפרוטוקול, שייאמר שאנחנו מדברים על מבקר המדינה, דוח ביקורת שנתי, 59ב' כרך שני, מאי 2009 ושהמבקר ציין שנושאים כאלה מגיעים לדיון בפני הוועדה בצורה דחופה על פי המדיניות של דיון בזמן אמת.

יואל חסון: תודה רבה למבקר, חבר הכנסת דב חנין שיזם את הדיון בבקשה.

דב חנין: תודה רבה אדוני, אני קודם כל רוצה להביע שוב הערכה לעבודה של המבקר וצוותו, אני חושב שהציבור הישראלי חייב לכם חובה מאד גדולה, אתם עושים עבוד ענקית בכל תחומי החיים וחושפים בעיות שהיינו מעדיפים שלא תתקיימנה אבל כאשר הן קיימות אז עדיף שנדע שהם קיימות ונוכל לטפל בהם.

דב חנין: המבקר עושה את עבודתו אדוני היושב ראש, אבל אם אנחנו לא נעשה את עבודתנו, התוצאה שתהיה ביקורת מאד נוקבת והבעיות תישארנה.

דב חנין: לכן הכדור עובר אלינו לטיפול ולהמשך טיפול שחייב להיות מאד נמרץ, של הוועדה הזו בראשותך אדוני היושב ראש, אבל בכלל של הכנסת באופן כללי.

דב חנין: אני רוצה להתייחס באופן כללי בכמה מילים לנושא הארסן ואחר כך להמשיך במבט יותר רחב.

דב חנין: ההוראות של צו הפיקוח על מצרכים ושירותים לגבי עופות משנת 1959 חד משמעיות.

דב חנין: אסור להאכיל עופות בחומר שמכיל ארסן, לרבות חומצה ארסנלית, זה חד משמעית לפי הצו.

דב חנין: הצו דרך אגב אוסר גם לשווק עופות שהואכלו בארסן, לא רק אוסר להאכיל אלא גם אוסר לשווק עופות שהואכלו בחומר הזה.

דב חנין: בניגוד לצו הזה, השירותים להגנת הצומח נתנו היתר גם לתוספי מזון לעופות שמכילים ארסן וגם לשיווק העופות האלה, עברו על החוק.

דב חנין: מי שנתן את ההיתרים זה מנהל השירותים להגנת הצומח והוא נתן אותם בשנת 2003.

אופיר פינס-פז: הוא עדיין בתפקידו?

אופיר פינס-פז: מי זה היה?

בעז ענר: הוא התחלף, שמו אלדד לנדס והיום הוא פנסיונר.

דב חנין: זו עבירה על החוק וזה שנעלם מעיניהם החוק שלהם, הרי זה חוק של משרד החקלאות, אחד האמירות המדהימות ביותר שאפשר להעלות על הדעת, הרי אנחנו תמיד אומרים לאזרח הקטן, אי ידיעת החוק איננה פותרת, אז בוודאי ובוודאי שאי ידיעת החוק איננה פותרת את ממשלת ישראל, ואת הזרועות המעשיות שלה.

דב חנין: זה לא ידעו את החוק זו שערורייה בפני עצמה, אז אדוני השר תעשה רענון לעובדי משרדך על חוקי מדינת ישראל שמחייבים אותם כדי שלא יכשלו חס וחלילה.

דב חנין: בזה לא מסתיימת הפרשה, הדוח הזה, כשאני קורא אותו שערותיי סומרות, לא פחות מזה כי מסתבר שגם אחרי שמביאים להם את דבר קיומו של הצו, גילו להם שיש צו כזה, באוקטובר 2006 גם אז הם לא פועלים לביטוח מיידי של ההיתרים לשימוש בחוק.

אופיר פינס-פז: יותר מזה, ב- 2005 כבר גילו שאריות, עוד לפני שגילו שיש צו.

דב חנין: ועדיין שום דבר לא קורה.

דב חנין: מגלים להם שיש צו באוקטובר 2006 וגם לא קורה שום דבר, לא מבטלים באופן מידי את ההיתרים לשימוש בחומר אלא עושים בדיוק את ההפך, מעריכים את ההיתרים עד אפריל 2007.

דב חנין: רק באוקטובר 2007 שולחים הודעה על ביטול ההיתרים ועל האיסור להשתמש בחומר.

דב חנין: אדוני היושב ראש, אני חושב שדברים כאלה פשוט מהממים.

דב חנין: כמובן שישנו היבט פלילי בנושא הזה, ישנה עמדה מאד ברורה של היועץ המשפטי לממשלה ושל פרקליטות המדינה, שאנשי משרד הבריאות מכירים אותה היטב, את פרשת רמדיה.

דב חנין: אני לא רוצה להיכנס להיבט הפלילי כי אנחנו לא דנים בקטע המשפטי פלילי פה, אבל אני אומר , למען הסר ספק שכולנו צריכים להבין שיש פה היבטים פליליים, שלפחות לפי עמדת היועץ המשפטי לממשלה מחייבים חקירה ובדיקה מעבר לחקירתו של המבקר.

דב חנין: גם שאלת האחיות האישית, של אנשים בכל הדרגים, כולל אנשים שנטען לגביהם, כמו מנהלת שירותי המזון, שעצמה את עיניה בעניין של רמדיה, היא לא הייתה מעורבת באופן אישי אבל היא קיבלה כתב אישום.

דב חנין: אני אומר שהדברים האלה מגיעים לכל הדרגים של המערכת, עד למעלה.

דב חנין: היא קיבלה כתב אישום, זו הייתה הטענה, אני לא אומר מעבר לזה שום דבר אני גם לא אומר שזו העמדה המשפטית הנכונה, אני רק אומר שזוהי העמדה המשפטית של היועץ המשפטי לממשלה היום.

דב חנין: אם זו העמדה המשפטית הנכונה או לא זו שאלה אבל אני אומר את הדברים על השולחן משום שיש פה דברים שלכאורה על פניהם הם אינם רק ענייני ביקורת אלא לפחות לפי עמדה משפטית של היועץ המשפטי לממשלה, שאני לא בא לצדד לה ולא להתנגד לה, אומרת שמי שעושה דברים מהסוג הזה נושא באחריות פלילית, זו עמדתו.

דב חנין: עובדי המדינה מאד מתקוממים על זה כי הם אומרים אנחנו מבצעים את תפקידינו, אני לא נכנס לויכוח הזה כרגע, אני אומר שיש פה שאלות שחורגות הרבה מעבר להיבט הנקודתי של הביקורת.

דב חנין: יש היבט אחר, שאני מפריד אותו כרגע מהצד הפלילי, אני מדבר רק על הצד המנהלי, אני לא שופט, אני לא פרקליטות המדינה, אני לא חוקר אני לא משטרה, אני רק מדבר על הדברים שמופיעים בדוח.

אופיר פינס-פז: מקסימום אתה משטרה ירוקה.

דב חנין: אפילו זה לא.

דב חנין: אומר הדוח שהייתה העדפה ברורה בהנהלת משרד החקלאות של עמדת החקלאים, שהיו להם שיקולים כלכליים כאלה ואחרים, וזה נעשה תוך התעלמות מהדין, תוך התעלמות מהעמדה המקצועית של המשרד להגנת הסביבה, ששללו את המשך השימוש בתכשירים שמכילים ארסן.

דב חנין: אמרתי את זה גם בהערת ביניים שהיה בפברואר 2007 בלשכתה של מנכ"לית משרד החקלאות, וכן בדיונים אחרים שהתקיימו במשרד החקלאות השתתף נציג מכוני התערובת שלהם אינטרס כלכלי מובהק להמשיך ולשווק את הרוקסרזון, בדיונים אלה הדגיש הנציג את התועלת הכלכלית שמפיקים החקלאים מהשימוש בחומר.

דב חנין: משר החקלאות לא מצא לנכון לשתף בדיונים האלה שום נציג של ארגון צרכנים כלשהו ולשמוע גם את דעתו בנושא.

דב חנין: אני אומר את הדברים רק במישור המנהלי כרגע לא מעבר לזה ואין לי שום כלים לבדוק את זה מעבר לזה, גם הדברים האלה חמורים ביותר.

דב חנין: מהשאלות האלה אני רוצה להגיע לנושאים היותר רחבים וגם פה התמונה שערורייתית.

דב חנין: כולנו הגענו להסכמה, סביב השולחן הזה מלבדי כי לא ידעתי שיש בעיה כזו, אתם הגעתם להסכמה בשנת 2002 שצריך חקיקה.

דב חנין: צריך חקיקה ראשית שתסדיר את הנושא.

דב חנין: הנושא הספציפי הזה של הארסן היה מוסדר אבל אנחנו צריכים הסדרה מודרנית ומתקדמת שתגדיר את החובות, האחריות, מי נושא באחריות למה, כולכם פועלים בואקום, זה אינטרס קודם כל שלכם שיהיה חוק ברור שיגדיר מה מותר ומה אסור, איך פועלים ומי צריך לפעול.

דב חנין: אין חוק כזה.

דב חנין: בשנת 2002 הגיעו למסקנה שצריך חוק כזה , המשרד התחיל לגבש את החוק ממרץ 2002 ועד לעצם היום הזה פעילות המשרד לא הסתיימה.

דב חנין: בקצב הנוכחי הפעילות הזו גם לא תסתיים.

דב חנין: שאלתי לפני הישיבה מהי הבעיה, מסתבר שיש ויכוח על סמכויות, שאני אל מזלזל בה.

שלום שמחון: את מי שאלת?

שלום שמחון: אותי לא שאלת.

דב חנין: שאלתי פקידים של המשרד.

שלום שמחון: אני יכול להתאפק אבל לא יותר מידי.

דב חנין: מתוך הרבה הערכה, אני חשוב שנופלת לידיך ההזדמנות והזכות לתקן משהו שהיה לקוי באופן יסודי במשרד שלך במשך הרבה שנים ואני מקווה שתיקח את הכדור במלוא המרץ ואני אומר לך כחבר כנסת, ויושב כאן גם חבר הכנסת פינס שיחד אתי אנחנו יושבי ראש השדולה הסביבתית חברתית ואנחנו יודעים שאתה מאד מחויב לנושאים האלה.

דב חנין: אנחנו גם נשמח לקדם חקיקה פרטית בתחום הזה כדי לעזור לכם במקביל ובמשולב להביא את העניין הזה לסיום כמה שיותר מהר, שיהיה לנו חוק מתקדם וראוי.

דב חנין: אני מבין שיש מחלוקת על סמכויות בתוך המשרד החקלאות.

שלום שמחון: אין כבר.

דב חנין: אני שמח לשמוע.

דב חנין: הפרשה של הארסן נגמרה והיא מאחורינו, אני לא יודע איזה עוד בעיות קיימות, אולי לא קיימות בעיות והכול בסדר, אבל יכול להיות שקיימות בעיות.

דב חנין: אם אנחנו לא נייצר מצב שיש לנו תוך זמן קצר חקיקה מודרנית מתקדמת שבמרכזה שיקולי בריאות, אנחנו כולנו בבעיה מאד גדולה.

יואל חסון: תודה, השר שמחון בבקשה.

שלום שמחון: אדוני היושב ראש, מבקר המדינה, חבר הכנסת דב חנין הציע את הדיון המהיר, ונמסר פה דיווח, אני בהחלט חושב שהנושא היה צריך להיבדק וטוב עשה המבקר שבדק.

שלום שמחון: אני אכן מחויב לדוח ולפעולות שצריך לעשות בעקבות הדוח.

שלום שמחון: נמצאים פה גם מנכ"ל המשרד גם מנהלת השירותים להגנת הצומח וגם מנהל השירותים הוטרינאריים שבהחלט יוכלו לענות על השאלות בדרגים המקצועיים.

שלום שמחון: לגבי הנקודה המרכזית של מה הלאה?

שלום שמחון: אכן היו בעיות של סמכויות בתוך משרד החקלאות ואכן יש בעיה של חקיקת חוק מספוא מתקדם שייתן תשובה אמיתית לנושאים שהועלו פה, גם על ידי המבקר וגם על ידי חבר הכנסת דב חנין בהצעה שלו לדיון המהיר.

שלום שמחון: לגבי הנקודה המרכזית, החלטתי, בעקבות ועדה שהוקמה במשרד ובעקבות המלצות של מנכ"ל המשרד להטיל את האחריות על יישום תכני חוק המספוא על השירותים הוטרינאריים תוך יצירת מנגנון לתיאום מלא עם השירותים להגנת הצומח ולביקורת שיעוגן בחוק המספוא וזאת על מנת ליצור אחריות כוללת על שרשרת המזון מן החי והטיית כובד המשקל על בריאות ובטיחות המזון מן החי.

שלום שמחון: הטלתי על מנכ"ל המשרד להנחות את הגורמים המקצועיים במרד לפעול לסיום הכנת הצעת החוק על מנת להניחה לקריאה ראשונה כבר במושב הכנסת הבא, כלומר בתחילת מושב החורף, מיד אחרי החזרה מהפגרה, אני מקווה שעד אז נסיים את כל העבודה המקצועית.

שלום שמחון: בפתיחת המושב הבא נעלה את הצעת החוק הממשלתית לקריאה ראשונה ונקווה לקבל את עזרת הכנסת בחיקוק מהיר והבאתה לקריאה שנייה ושלישית וכפי שאמר חבר הכנסת דב חנין, כובד המשקל יהיה על בריאות וביטחון המזון מן החי.

שלום שמחון: אני מקבל את הדברים בהכנעה, אכן הייתה פה התמשכות ארוכה מידי, על אף העובדה שהחזרה לשימוש בארסן לא הייתה בתקופה שכיהנתי כשר החקלאות, אני מקבל לגמרי שיש רציפות שלטונית והנושא יטופל באופן מלא.

שלום שמחון: לכל יתר הדברים נמצאים פה אנשי מקצוע, אני אעקוב אחר לוח הזמנים ואני מקווה שנוכל לדווח לך אדוני יושב ראש הוועדה כאשר החוק יעבור את ועדת השרים לחקיקה, טרם יובא לקריאה ראשונה בתחילת המושב הבא.

שלום שמחון: היו"ר יואל חסון: אני מודה לך על הדברים, משרד החקלאות, מישהו רוצה להוסיף.

יוסי ישי: נעשות פעולות אינטנסיביות לתיקון הליקויים, אנחנו נשאיר דוח כתוב ומפורט לגבי כל הפעילויות שנעשות בכל הסעיפים השונים של הביקורת.

יוסי ישי: לא אחזור על דברי השר לגבי חוק המספוא, אנחנו אכן נערכים לעמוד בלוח הזמנים.

יוסי ישי: הצוות המקצועי שמגבש את עקרונות החוק לקראת סיום העבודה.

יוסי ישי: אחת הנקודות המרכזיות שעיכבה, קביעת הסמכויות, נקבעה.

יוסי ישי: כמו שנאמר, אנחנו נעמוד במטלה ונניח את הצעת החוק על שולחן הכנסת לקראת תחילת המושב הבא.

אופיר פינס-פז: כמה זמן אתה מנכ"ל?

אופיר פינס-פז: היית מנכ"ל ב- 2003?

יוסי ישי: הייתי מנכ"ל ב-2003.

אופיר פינס-פז: אז איך זה קרה?

יוסי ישי: לגבי הארסן תקבלו תשובה מסודרת.

יוסי ישי: אני רוצה להעיר עוד הערה אחת לגבי מועצת המזון, מועצת המזון פועלת, מתפקדת בצורה ברורה, אין שום מחלוקת בין משרד החקלאות למשרד הבריאות.

יואל חסון: היא פועלת כל הזמן ותמיד פעלה?

יואל חסון: אז נציגי המבקר לא חשו בתנועותיה?

יוסי ישי: אני לא יודע על סמך מה זה נאמר.

יואל חסון: אני רוצה להתעמק בנקודה הזו.

יואל חסון: בצורה מאד ברורה ועיקשת אומרים נציגי מבקר המדינה, בחנו את זה לא יום ולא יומיים אלא בדקו את הנושא לעומק, שהמועצה הזו, לא אומרים לא פעלה לסירוגין אלא הם טוענים שלא פעלה ולא התכנסה.

פרידה וישניא: לא הייתה כוונה להגיד שהמועצה למזון לא פועלת כלל, גם לא כתבנו את זה בדוח.

פרידה וישניא: בחנו את פעילותה לקידום חקיקת החוק החדש לפיקוח על מזון לבעלי חיים כי חשבנו שזה אחד מתפקידיה המהותיים לפי הגדרת תפקידיה שניתנה עוד בהחלטת הממשלה שמתוקף אותה החלטה המועצה הזו הוקמה.

פרידה וישניא: בנושא הזה של קידום החקיקה לפיקוח על מזון לבעלי חיים היא לא פעלה.

פרידה וישניא: פנינו לשני יושבי ראש שלה, פרופסורים מבתי החולים שאני כרגע לא זוכרת את שמם.

יוסי ישי: היושב ראש הנוכחי הוא פרופסור זמיר ששם לעצמו מטרה, הוא דבק בה ישיבה אחרי ישיבה והוא מתרכז רק בנושא אחד, פיקוח על בריאות הציבור בכל מה שקשור למזון, הוא שם את זה כמטרה ועוסק בזה כל הזמן כולל לפני שבוע.

יוסי ישי: חשוב לי להגיד בצורה ברורה שמועצת המזון אכן עובדת ואין שום מחלוקת בין משרד הבריאות למשרד החקלאות, כל הנושאים שמשיקים בין משרד החקלאות למשרד הבריאות מוסדרים או באופן ישיר בין שני המשרדים או באופן אחר.

יוסי ישי: אם יש מחלוקת וכמעט שאין מחלוקות כאלה, הן באות להכרעה במעוצת המזון העליונה ששני המשנים למנכ"לים יושבים שם, והדברים מוכרעים כך שהעסק עובד בצורה מסודרת.

יוסי ישי: לעניין הארסן נמצאת מנהל הרשות להגנת הצומח גברת מרים פרוינד.

אופיר פינס-פז: היא לא הייתה ב- 2003, אתה היית.

יוסי ישי: היא הייתה גם ב- 2003, היא מנהלת חדשה אבל עובדת ברשות כבר כמה שנים.

מרים פרוינד: אני רוצה להתייחס לנושא הארסן כי אני חושב שהוא הוצא קצת מפרופורציה וקיבל הד הרבה יותר גדול ממה שהגיע לו.

מרים פרוינד: תכשירי הארסן למטרה הזו לא היו רשומים אף פעם כתוסף מזון למספוא ובעלי חיים, ב- 2003 הפנייה הזו הייתה פנייה ראשונה.

מרים פרוינד: בדקנו את החומר, חייבים לציין שהארסן הזה הוא תרכובת אורגנית של ארסן שהיא לאין ערוך פחות רעילה מתרכובות ארסן אורגני ששם באמת ישנה בעייתיות.

מרים פרוינד: התרכובת הזו בשימוש בארצות הברית עד היום.

מרים פרוינד: לכן, מכיוון שנבחן הקטע הבריאותי שלה לא ראינו שום סיבה לא לרשום אותה.

אופיר פינס-פז: אז למה לא ביטלתם את הצו?

מרים פרוינד: באותו זמן שנרשמה התערובת, כמו שנאמר, לא ידענו על קיום הצו.

מרים פרוינד: כשהתברר קיום הצו נפתחו דיונים על זה.

אופיר פינס-פז: איך זה שארסן, שהוא חומר רעיל, דווקא משבח ומאריך את חיי העופות?

מרים פרוינד: תרכובת הספציפית הזו היא תרכובת של ארסן אורגני, ארסן לא רעיל, יש לו שני מופעים, ארסן אי-אורגני שהוא מאד רעיל וארסן ארוגני שהוא לא רעיל.

יואל חסון: אם לא ידעתם על הצו הזה, יכול להיות שיש עוד הרבה צווים אחרים שאתם לא יודעים עליהם?

מרים פרוינד: אנחנו מקווים שהיום למדנו את הלקח ואנחנו בודקים את הכול.

יואל חסון: יש רשימה של צווים שעברתם עליה, אתם מודעים לכל הצווים הרלוונטיים, גם כאלה משנות ה-60?

שלום שמחון: מאחר והממשלה הקודמת קיבלה החלטה להעברת סדרי שלטון יותר מסודרים ונעשתה עבודה הפעם הרבה יותר מסודרת, לכן כל החקיקה נכנסה פנימה.

שלום שמחון: סרקנו את כל החקיקה והיא נמצאת בתיק העברת השלטון באופן מסודר נקווה שלא פספסנו כלום.

מרים פרוינד: בנושא הצו, אני חושבת שהיינו מועלים בתפקידנו אם לא היינו בוחנים את הנחיצות של הצו הזה מחדש.

מרים פרוינד: בחנו את הצו הזה - - -

יואל חסון: בואי נדבר על הליך בחינת הצו.

יואל חסון: היה צו, זה די ברור שאסור היה להשתמש בתרכובת הזו, ואתם לא הקפאתם או עצרתם אלא התחלתם תהליך שכנראה גם עם בעלי אינטרסים כאלה ואחרים שרצו להמשיך את השימוש בארסן.

יואל חסון: למעשה הפרתם את הצו כי לא נתתם הנחיה ברורה להקפיא ולהיכנס לדיונים, יכול להיות שאחרי הדיונים הייתם מגיעים למסקנה שהארסן הוא לא כל כך נורא.

יואל חסון: בעיני זו מעילה באימון הציבור.

מרים פרוינד: יכול להיות.

מרים פרוינד: אין לי תושב הטובה.

מרים פרוינד: ברגע שגילינו על קיום הצו, יחד עם משרד הבריאות - - -

אופיר פינס-פז: לא עשיתם כלום אחרי שגיליתם.

יואל חסון: התחלתם תהליך אבל לא הקפאתם, איך את יכולה להסביר לוועדה את זה שלא הקפאתם את השימוש באופן מיידי.

מרים פרוינד: אלה היו ההמלצות שקיבלנו.

אופיר פינס-פז: המלצות ממי?

מרים פרוינד: ההמלצות היו לברר את זה הלאה, לא פעלנו בואקום.

יואל חסון: זה שהיו בעלי אינטרס זה ברור, ממי קיבלתם את ההמלצות?

מרים פרוינד: אני לא מתעלמת מהעובדה שהייתה טעות שלנו שלא הקפאנו את האישורים עד הבירור, אני מודה בזה.

יואל חסון: זה גם חשוב שאת מודה בטעויות.

יואל חסון: הייתי רוצה לדעת מי נתן את ההמלצות.

מרים פרוינד: היו ועדות בתוך המשרד, כל מי שנוגע בנושא במשרד ישב, כולל משרד הבריאות וכולל בעלי העניין.

יואל חסון: יש לי שאלה, בתקופה הזו אכלת עוף בצורה רגועה?

מרים פרוינד: כן, לגמרי.

יואל חסון: גם אתה אדוני המנכ"ל?

מרים פרוינד: לא רק זה, גם הבדיקות שעוררו את כל הנושא לא היו בדיקות כאלה בדיקות חריגות.

יואל חסון: מבקר המדינה מעלה נושאים רבים והציבור הישראלי לחלקם מתחבר יותר ולחלקם פחות, את לא יודעת כמה הציבור הישראלי התחבר לדבר הזה.

יואל חסון: איזה תגובות ופניות אני קיבלתי לנושא, כולל ברחוב.

מרים פרוינד: אני יודעת איזה תגובות אנחנו קיבלנו, כולנו.

יואל חסון: אנחנו מתפתחים לכיוון של אוכל בריא ומגלים פה דברים כאלה.

מרים פרוינד: אני חושבת שגם האנשים שעשו אצלנו את הביקורת יעידו שכל הנושאים שמגיעים לבריאות ההקפדה היא מאד גדולה.

מרים פרוינד: אנחנו מייבאים ארצה מספוא בסדרי גודל גדולים מאד.

יואל חסון: אותם ועדות שהמליצו את ההמלצות, מה היה הרכב הוועדות הללו, מי ישב שם?

מרים פרוינד: אנשי משרד הבריאות, אנשי משרד החקלאות, המשרד להגנת הסביבה.

יואל חסון: והם המליצו לא להקפיא?

אופיר פינס-פז: משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה היו שותפים לזה?

דובר: לא.

דובר: דעתם הייתה בצורה מאד ברורה שיש בעיה.

מרים פרוינד: טענו שהצו לא מספק הגנה על בריאות הציבור, משהו שאני חייבת להתנגד לו.

מרים פרוינד: גם בתוך הצו הזה, שהוא בהחלט לא מספק ודורש תיקון, יש שם הרבה נקודות של בריאות הציבור, בדיקת המזהמים נעשית על פי הצו הזה.

אפרים כהן: אפרים כהן, יושב ראש ועדת ההיגוי לשאריות כימו-ביולוגיות ומזון והחי מטעם משרד החקלאות.

אפרים כהן: אני רוצה לשבח את הדוח הזה, הוא יוצא מהכלל נוגע בכל הנקודות וההמלצות שלו יוצאות מהכלל.

אפרים כהן: לגבי הנושא של הארסן שתי נקודות, הראשונה של הארסן האורגני.

אפרים כהן: צריך לקחת בחשבון שארסן אורגני לא נשאר בזהות שלו כארסן אורגני, בסיכומו של דבר הוא לא עולך לאיבוד, משהו קורה לו.

אפרים כהן: בעוף הוא לא מצטבר, זה נכון, אבל הוא מצטבר בלשלשת.

אפרים כהן: עשיתי חישוב, 30 טון בשנה של ארסן ארוגני, שליש מהמולקולה זה ארסן, בין 9 ל- 10 טון ארסן נקי כל שנה, תכפיל כפול חמש תקבל 50 טון, לאן זה הלך?

אפרים כהן: הלך כנראה לסביבה, האביסו בזה עגלים, קצת בריכות דגים, ואם משתמשים בלשלשת - - -

יואל חסון: היא תרכובת חזקה?

יואל חסון: יכולה לעבור תהליכים כאלה ועדיין להיות חזקה?

אפרים כהן: בודאי.

אפרים כהן: היא עוברת מינרליזציה ומגיעה לארסן תלת ערכי ויכולה להגיע למקורות מים ואז, איפה נהיה?

דב חנין: אתה אומר לנו שהבעיה היא לא רק בעוף אלא גם בבקר וגם בדגים.

אפרים כהן: אני לא יודע.

אפרים כהן: אני רק אומר שמאביסים.

אפרים כהן: דבר שני, העניין של מכוני תערובות.

אפרים כהן: צריך לבדוק אותם חזק מאד בכל הנושא הזה, שמכניסים שם גם לשלשלת שמכילה לא רק ארסן גם חומרים אנטיביוטיים, צריך לבדוק את העניין ונדמה לי שאתם עמדתם על זה.

אפרים כהן: דבר אחר, בארצות הברית ישנה אפשרות להשתמש בארסן, תכניסו לראש שארצות הברית היא לא דוגמה טובה לכל הנושא הזה.

אפרים כהן: יש לובים, יש שתדלנות, משתמשים שם בהורמונים בשביל להזריק לבקר לחלב.

יואל חסון: גם פה היו לוביסטיים מאד חזקים.

אופיר פינס-פז: אבל אנחנו הרבה יותר דומים לאמריקה מאשר לאירופה.

אפרים כהן: לכן, אם אתם שואלים אותי, קחו את האירופאים כדוגמה.

אפרים כהן: גם אנטיביוטיקה במזון וגם חומרים אחרים הם לא מאפשרים את זה.

אפרים כהן: לכן אל תתנו את אמריקה כדוגמה, היא לא דוגמה טובה, יש שם גם עונש מוות.

משה חיימוביץ: מנהל השירותים הוטרינאריים במשרד החקלאות.

משה חיימוביץ: בקשר לשאלת העוף שקיבל את אותו תוסף מזון, האם אכלנו אותו, הבדיקות שלנו בודקות כל בשר שמגיע לכל אחד לצלחת, לא מצאנו שם שום דוגמאות שמעל הכמות המותרת שישנה.

יואל חסון: מדוע יש חיוך על פניו של פרופסור כהן?

משה חיימוביץ: פרופסור כהן גם אמר שיש דברים שעוד לא הוכח וצריך לקחת משנה זהירות ואני מסכים אתו.

משה חיימוביץ: זה מה שנעשה.

משה חיימוביץ: בנושא השני, ישנה ועדה, אותה ועדה שעומד בראשה פרופסור כהן ונמצאת בשירותים הוטרינאריים במשרד החקלאות, בה יושבים נציגים של כל המשרדים,

משה חיימוביץ: שאנחנו עוקבים אחרי כל אותו מזון שאנחנו מאשרים למאכל.

משה חיימוביץ: זו לא בושה להגיד שהמבדקים שעברנו בחצי השנה האחרונה, גם על ידי האמריקאים, גם על ידי השוק האירופאי קיבלנו את האישור הטוב מאד ואושרנו לייצא.

משה חיימוביץ: זאת אומרת שכל נושא ביקורת המזון לבעלי חיים, ואני אל אומר שאין מה לתקן, תמיד יש מה לתקן והכי טוב מגיע מהכי טוב.

משה חיימוביץ: אבל, לא צריך לשכוח שכל יום יש שינויים על כל נושא מבחינת אותם התרכובות, כימיות או אורגניות ואנחנו עוקבים אחרי זה.

משה חיימוביץ: בשביל יש את אותה ועדה שהקמנו שפרופסור כהן עומד בראשה ויש לי אתו הרבה שיחות ואני מעודכן עד הנושא האחרון ואנחנו עושים הכול ברגע שיש משהו, לתקן אותו.

משה חיימוביץ: זו לא בושה ללמוד, לתקן וללכת הלאה.

משה חיימוביץ: הדבר היחיד הוא שאנחנו מספקים מזון בריא.

שלום שמחון: אני רוצה לחדד משפט לפרוטוקול, אם לא הובנתי בהתחלה.

שלום שמחון: מבחינת משרד החקלאות תוצאות בדיקת המבקר הן תוצאות מאד בעייתיות וקשות ויש לי כוונה ליישם את מסקנות הדוח הזה כפי שנקבעו על ידי המבקר המדינה באופן מלא.

שלום שמחון: אנחנו לא מקלים ראש לשום משפט שנאמר בדוח הזה.

שלום שמחון: זה יירשם בפרוטוקול באופן ברור.

דובר: הערה טכנית, תשובת המדינה לבג"ץ, הוגש בג"ץ ב- 2007 לגבי ארצות הברית, מדינת ישראל טוענת, בארצות הברית המוצר מאושר כתרופה ולא כתוסף מזון, זו תשובת המדינה.

דובר: זו תרופה, זה סיפור אחר ולא תוסף מזון, זה לא שבארצות הברית נוהגים אחרת.

אופיר פינס-פז: מי הגיש בג"ץ אז?

דובר: אחד היבואנים, המדינה הגישה תשובה, משכו את הבג"ץ אבל תשובת המדינה אומרת את מה שהיא אומרת.

דובר: היו"ר יואל חסון: זו הייתה נקודה חשובה, בתיה הרן ממשרד הבריאות.

בתיה הרן: אין לי הרבה מה להוסיף מכיוון שאנחנו רק אחראים על רישום של תרופות וטרינאריות והנושא של חוק המספוא מאד יעזור.

יואל חסון: היית בתהליך ההתייעצות הזה לאחר שהתגלה שיש צו?

בתיה הרן: לא, אני חושבת שאנשי המזון שלנו היו שם.

יואל חסון: מי היה בתהליך הזה?

יואל חסון: באותו תהליך שהיה ברור שיש צו שצריך לפחות להקפיא את השימוש בארסן, את היית חלק מהאנשים שחשבו שניתן לא לתת את ההוראה הזו ולהמשיך לדון?

רינה ורסנו: אנחנו הבענו את דעתנו שכל זמן שהצו נמצא אין להשתמש בזה וגם נשלח מכתב בנושא הזה מבחינת משרד הבריאות, אין להשתמש בזה כי זה חוק ואי אפשר להתעלם מהחוק.

רינה ורסנו: היו דיונים, מכיוון שמדובר בארסן אורגני שהוא לא רעיל, הוא לא ארסן אי-אורגני שמסרטן וכדומה, וביקשנו לתקן בדוח של המבקר את העניין הזה וזה לא תוקן.

רינה ורסנו: בדוח נשאר עדיין שתרכובות ארסן מסרטנות ואנחנו כמשרד הבריאות ביקשנו להבהיר שלא מדובר בארסן המסרטן אלא בארסן האורגני שסכנתו לבריאות נמוכה ביותר וביקשנו את התיקון הזה.

רינה ורסנו: אם היה נודע שיש בעוף חומר מסרטן היינו חייבים להפסיק ולהשמיד את הכול, ברגע שנודע לנו שהתרכובת היא תרכובת ארסן לא מסרטנת ולא מסוכנת לבריאות הציבור - - -

אופיר פינס-פז: לא מסוכנת?

רינה ורסנו: באכילה היא לא מסוכנת לבריאות הציבור.

רינה ורסנו: הסכנה, כמו שאמר פרופסור כהן, ברגע שהחומר מגיע לסביבה הוא עלול להתפרק לתרכובת האי-אורגנית שלו והתרכובת האי-אורגנית הזו עלולה להגיע למקורות מים ולהגיע בצורה עקיפה לבני אדם, דרך זיהום סביבתי רציני, זה היה הנימוק של הוועדה, שגם הגנת הסביבה השתתפה, גם משרד החקלאות וגם משרד הבריאות.

יואל חסון: זה מה שקרה עם אותם 50 טון?

רינה ורסנו: יכול להיות.

רינה ורסנו: לא היו לנו נתונים מהעולם לגבי האפשרות אבל מתוך מחקרים למשל מארצות הברית שהשתמשו בצורה מאד רחבה בתוסף הזה הייתה בעיה במים, זאת אומרת גילו ארסן אי-אורגני במים ואנחנו מתוך עיקרון הזהירות אמרנו, בנוסף לכך שיש את הצו, שלא נבטל את הצו, נשאיר אותו והבג"ץ היה למעשה נגד משרד הבריאות לבטל את הצו.

רינה ורסנו: אנחנו התנגדנו לבטל א הצו משום עיקרון הזהירות, בגלל הבעיה הסביבתית, לא הייתה בעיה באכילת העוף.

רינה ורסנו: אני רוצה להדגיש, לא הייתה בעיה באכיל העוף כי אחרת היינו צריכים להשמיד הכול.

יואל חסון: אני מודה לך, מישהו נוסף ממשרד הבריאות שרוצה להתייחס?

יואל חסון: המשרד להגנת הסביבה, ד"ר אורנה מצנר בבקשה.

אורנה מצנר: הצטרפנו בעצם רק כשהוקמה הוועדה בשירותים הוטרינאריים, הוועדה לבחינת הנושא.

אורנה מצנר: היינו שותפים בשני דיונים, בשני הדיונים התנגדנו באופן מוחלט לחידוש הרישום של אותו תוסף תזונה, בגלל ההיבט הסביבתי, מאותה סיבה שרינה ציינה, מהחשש שהארסן הארוגני, שבסופו של דבר מופרש בלשלשת יהפוך לארסן אי-אורגני, ומכיוון שהלשלשת נמצאת בשימוש היא בסופו של דבר מגיעה לקרקע, אנחנו באופן יזום מזהמים קרקע בארסן כשהקרקע מזוהמת הרבה פעמים יש זליגות לכיוון מי תיהום, אנחנו מקבלים מי תיהום מזוהמים.

יואל חסון: מה עשיתם?

יואל חסון: למה לקח לזה שלוש שנים?

אורנה מצנר: כיוון שיש עדויות בספרות שהארסן האורגני עלול לעבור לארסן האי-אורגני, התנגדנו בוועדה וגם בסיכומי הישיבות של הדיונים בוועדה, הוועדה במפורש קיבלה את עמדתנו והיא ממליצה לשירותים להגנת הצומח לא לחדש את הרישום.

אופיר פינס-פז: זאת אומרת שהם פעלו בניגוד להמלצה הוועדה.

קריאה: הם פעלו בהתאם.

אופיר פינס-פז: איך בהתאם, שלוש שנים לאחר מכן.

יואל חסון: אני רוצה לשאול את מנכ"ל משרד החקלאות, אתה לא יכול להתעלם מזה כי התאריכים גלויים וחשופים לכל.

יואל חסון: מדוע היה כאן תהליך של גרירת רגליים?

יואל חסון: מדוע זה לקח כל כך הרבה זמן למרות שהתוצאות היו ברורות מראש.

יואל חסון: מה היה האינטרס?

יוסי ישי: מאחר ולא הייתי בתפקיד באותה עת אני לא יכול להשיב, אני מציע שמרים תשיב.

מרים פרוינד: אני מניחה שגרירת הרגליים הייתה כי באמת היה צריך לברר, זו הייתה המלצה של הוועדה שהוקמה ובסופו של דבר היא התקבלה, לקח זמן לבטל, אין לי תירוצים טובים להגיד לך, גררנו את הרגלים.

יואל חסון: אני מעריך את הכנות שלך.

אורנה מצנר: היה דיון אחד ביולי 2006 ואחד ב- 20 במרץ 2007, בשניהם העמדה שלנו לא השתנתה, מהתחלה טענו שאין מקום לחדש את הרישום.

אורנה מצנר: יש עוד דבר אחד, בעקבות דוח המבקר ביקשנו שנציג המשרד שלנו יהיה שותף ברישום של חומרים מסוג כזה במשרד החקלאות.

אורנה מצנר: היום אנחנו כן שותפים ברישום של חומרי הדברה, אבל בחומרים כאהל של תוספי מזון, מספוא וכדומה אין לנו נציגות שם.

מירב שגיא יהודין: אני המבקרת הפנימית של המשרד להגנת הסביבה, אני רוצה להוסיף משהו, מבקר המדינה בין היתר התייחס בדוח שלו לעניין שיש כאן שלוש ועדות שהמשרד שלנו לא שותף בהם.

מירב שגיא יהודין: קיבלתי עדכון מהבוקר שמנהל האגף הרלוונטי אצלנו במשרד פנה למנכ"ל דאז, שי אביטל, שפנה לשר החקלאות לפני כחצי שנה או יותר בבקשה לצרף אותנו לוועדות הללו.

מירב שגיא יהודין: נכון להיום בבוקר, בעדכון שקיבלתי, הוא שבר לא קרה.

קריאה: הוחלט לצרף.

יואל חסון: בכמה ועדות מדובר?

מירב שגיא יהודין: הוועדה לנושא תוספי מזון, הוועדה לנושא תכולת חומרים מזיקים במספוא, והוועדה לאישור מספוא חריג, אלו שלושת הוועדות שמבקר המדינה ציין שהן מתכנסות בהעדרנו.

יוסי ישי: בדוח המפורט של תגובת המשרד זה מופיע שהחלטנו לצרף.

יואל חסון: מדוע המבקר הפנימי של משרד החקלאות לא נמצא כאן אדוני המנכ"ל?

יוסי ישי: תקלה טכנית בזימון, גילינו את זה רק הבוקר, ביקשתי ממנו אבל כנראה שהוא לא הספיק.

ציפי קובריסקי: אני מהמועצה הישראלית לצרכנות, אני מבקשת לצרף גם נציג צרכנים לוועדות האלו.

יואל חסון: קיבלתם את זה?

שלום שמחון: כל מה שהמבקר כתב, יהיה.

יואל חסון: תודה.

יואל חסון: חבר הכנסת פינס בבקשה.

אופיר פינס-פז: תודה אדוני היושב ראש, אין ספק שהתמונה שמתגלית לפנינו היא תמונה חמורה ביותר שיש בה כמה דברים חמורים שקשה להסביר אותם ולא במקרה הממונה מתקשה להסביר, אני מבין אותה, אין אפשרות להסביר את זה.

אופיר פינס-פז: אין אפשרות להסביר שפקידים רשמיים במשרד ממשלתי לא יודעים על צווים שהם בתחום פעולתם.

אופיר פינס-פז: אין אפשרות להסביר שמרגע שיש ממצאים רפואיים, מהר מאד אגב, כבר ב-2005, זה לא מדליק אור אדום בשום מקום.

אופיר פינס-פז: אי אפשר להסביר שמ- 2006, כשיודעים על הצווים האלה, עדיין יוצרים עבודת מטה בוועדה בלי להקפיא קודם כל את הייבוא והשימוש ועבודת המטה הזו נמשכת שנים.

אופיר פינס-פז: אי אפשר להסביר את זה.

אופיר פינס-פז: גם אי אפשר להסביר שאף אחד לא נושא באחריות, אלא אם כן זו אחריות, כמו שמתפתחת במדינת ישראל, גם בפוליטיקה, האחריות היא קודם כל אני ממשיך ואני אתקן, כך אמר אהוד אולמרט אחרי מלחמת לבנון השנייה, זו אחריות בישראל.

אופיר פינס-פז: קודם כל ממשיכים ויתקנו, איפה הסקת מסקנות אישיות?

אופיר פינס-פז: איפה לשים את המפתחות?

אופיר פינס-פז: להפך אני רואה שאנשים מקודמים.

אופיר פינס-פז: לא שיש לי משהו נגדך, אני לא מכיר אותך ואני בטוח שאת אישה נפלאה, אבל בסוף גם אנשים נפלאים, שעושים טעויות חמורות, שאי אפשר להסביר אותם, שמים את המפתחות, מה לעשות.

מרים פרוינד: אני לא אוהבת להתנער אבל לא אני הייתי האחראית באותו זמן.

אופיר פינס-פז: אבל היית במערכת, היית שותפה בוועדות.

אופיר פינס-פז: אז החליפו את זה שהיה אחראי בזה שהיה שותף, אני לא חושב שאת הש.ג ואני לא רוצה להיכנס לפרטים, אני רק אומר זו המציאות שבאה בפני הוועדה.

אופיר פינס-פז: אפשר להגיד שהכול בסדר ואפשר לשאול שאלות בהקשר הזה.

אופיר פינס-פז: הצעת חוק שכל כך ברור שצריך לקדם אותה, שהמשרד אומר הוא מקדם אותה ושש שנים לא מקדם אותה.

אופיר פינס-פז: נכון שמהלך חקיקה בממשלה הוא כבד, מהלך שנעשה בעצלתיים בכל משרדי הממשלה אבל עד כדי כך?

אופיר פינס-פז: לכן אני אומר שהתמונה מאד בעייתית, תמונה חמורה.

אופיר פינס-פז: עוד לא ברור לי לגמרי מה ההשלכות הסביבתיות כי הם לא באמת נבדקו עד תומם אלא יש השערות.

אופיר פינס-פז: אני לא בטוח שאפשר לבדוק אותם ב- 2009 כי הסיפור הזה הופסק ב- 2007, היבוא והשימוש בארסן כתוסף מזון.

אופיר פינס-פז: אני אומר לך אדוני השר, זה מראה על דבר שאני מקווה שמהמקום הזה, אתה אמרת, ואני מאד שמח על האמירה שלך, שאתה תיישם את הדוח הזה עד תומו ואני גם בטוח שתיישם את הדוח הזה עד תומו.

אופיר פינס-פז: השאלה אם תיקח את הדוח הזה ותבין מה ההשלכות שלו על דוחות שהמבקר אף פעם לא פרסם כי הוא לא בדק, כי אי אפשר לבדוק כול.

אופיר פינס-פז: השאלה האם אנחנו נמצאים במשרד החקלאות במקום שבו אנחנו בודקים את כל האינטרסים באופן מאוזן או שהמשרד הזה הוא כפי שאמר, אני מצטט את המשנה למנכ"ל מבקר המדינה, הוא "משרד של החקלאים".

אופיר פינס-פז: זה שהוא צריך לייצג גם את החקלאים ולראות את החקלאים, בוודאי.

אופיר פינס-פז: כשהייתי שר פנים ייצגתי גם את הרשויות המקומיות כלפי הממשלה.

אופיר פינס-פז: אבל גם ייצגתי את הממשלה מול הרשויות המקומיות.

אופיר פינס-פז: כך עובדי המשרד.

אופיר פינס-פז: השאלה אם משרד החקלאות לוקח בחשבון את עניין בריאות הציבור כי בסוף משרד הבריאות לא עוסק בזה אני מבין, בהקשרים שלכם לא בהקשרים הכלליים.

אופיר פינס-פז: יש משרד החקלאות, יוצאים מנקודת ההנחה שמשרד החקלאות גם דואג לבריאות, אפילו שיש משרד הבריאות.

אופיר פינס-פז: לא רק לבריאות של הפרות והעופות אלא גם לבריאות של כלל ישראל, זו הציפייה.

אופיר פינס-פז: על פי הדוח הזה, חד משמעית\

אופיר פינס-פז: , לקח למשרד שנתיים לקבל את עמדת המשרד להגנת הסביבה.

אופיר פינס-פז: הייתי מבקש שתעשה בדיקה בתוך המשרד לראות האם בתחומים אחרים, שספק אם אי פעם נחשף אליהם, האם באמת לוקחים בחשבון באופן אמיתי ומאוזן את האינטרסים הכלל ציבוריים ורואים שנמצאים באופן מדתי מול האינטרסים הלגיטימיים של החקלאים בישראל ושל החקלאות בישראל, שאני רואה בהם אינטרסים לגיטימיים אבל לא אינטרסים בלעדיים.

שלום שמחון: אני לא רוצה שיתפרש פה משהו לא נכון, חקלאות ישראל היא מהחקלאויות המתקדמות בעולם, גם בתקנים שלה , גם בסטנדרטים, היא מהמדינות המובילות בעולם בהפחתת חומרי הדברה בתוצרת שלה, יותר מתקדמת מכל מדינה אחרת.

שלום שמחון: לפני כשלו שנים הספרדים קרסו באירופה בגלל שנמצא בתוצרת החקלאית שלהם עודף חומרי הדברה.

שלום שמחון: זו הייתה שנה מצוינת מבחינת חקלאות ישראל כי הייתה במקום אחר.

שלום שמחון: הם באו לכאן למוד כדי לעשות את מה שאנחנו עשינו.

שלום שמחון: יחד עם זה, זה לא אומר שהכול חסום, גם אני מגלה דברים כל הזמן ומנסה להתמודד אתם.

שלום שמחון: לכו יש את הביקורת ועם כל הקושי שלה, גם אני לא אוהב ביקרות, אני מבין שצריך ליישם אותה, להפיק את הלקחים וללכת אתה קדימה .

שלום שמחון: אף אחד מאתנו לא אוהב שמחטטים לו בנושאים שהוא מטפל בהם, זה נכון שיש ייצוג לחקלאים במשרד החקלאות, זה קצת שונה מאשר במשרדים אחרים יחד עם זאת, המדיניות החקלאית של מדינת ישראל נחשבת בין המובילות העולם, כמעט בכל תחום, יש לה גם הישגים גדולים.

שלום שמחון: על אף הדברים שאמרת, שתדע שאני לא אומר שאין עוד דברים במשרד החקלאות, בטוח שיש, אני מקווה שנגלה אותם עוד לפני שהמבקר ייכנס לבדוק אותם, אני לא אומר שאצליח לגלות את הכול.

שמעון עמר: יש פה עוד שאלה שעולה, אחרי שניתן הצו על הפסקה הצטברה כמות די גדולה של החומר, גם על זה ניהלנו מעקב כדי לראות מה קרוה עם החומר הזה, צריך לסלק אותו וזה נמשך למעלה משנתיים ונדמה לי שהחומר הזה עדיין לא סולק.

יואל חסון: איפה החומר נמצא?

מרים פרוינד: המלאי נמצא במחסנים של החברה.

מרים פרוינד: יש שם שני סוגים של מלאים, סוג אחד של מלאי זה החומר עצמו, הרוקסרזון עצמו, שנמצא במלאים של החברה ומוקפא שם.

מרים פרוינד: אנחנו דואגים תקופתית לבדוק שהוא שם.

אופיר פינס-פז: הוא לא יכול להתפרק מהאורגני לאי-אורגני?

מרים פרוינד: לא בצורה הזו, לא כשהוא נמצא כחומר גלם.

מרים פרוינד: הם קיבלו מאתנו מכתב, אני לא זוכרת את התאריך, הם קיבלו דד ליין שעד אליו או שמייצאים את החומר, אם הם מוצאים לאן לייצא אותו או שלוקחים אותו להשמדה באתר להשמדת חומרים מסוכנים.

אופיר פינס-פז: למה הם מחכים?

מרים פרוינד: הם מנסים למצוא שווקים בחו"ל למכור.

מרים פרוינד: דבר שני, חלק ממנו כבר הלך לתערובת, גם את התערובת הזו הקפאנו ושם הבעיה יותר גדולה משום שזו כמות יותר גדולה, זה לא הקילוגרמים הספורים.

מרים פרוינד: נתנו להם גם אפשרות או לייצא את זה ואם לא יצליחו לייצא בלית ברירה יצטרכו להשמיד את הכול.

מרים פרוינד: להשמיד זה להעביר לרמת חובב.

אופיר פינס-פז: הייתי רוצה לדעת אם המשרד להגנת הסביבה עושה משהו בנושא של הזיהום הסביבתי.

אורנה מצנר: אנחנו התנגדנו בוועדות על סמך מחקרים שהוכיחו שיש אפשרות שהארסן האורגני יהפוך לארסן אי –אורגני.

אורנה מצנר: המחקרים הם מחקרים ראשוניים ובכל הוועדות טענו שעל סמך העדויות הראשונות האלה יש לנקוט בעיקרון הזהירות המונעת כדי שלא נגיע למצב בו הקרקעות מזוהמות, כבר עכשיו צריכים להפסיק.

אורנה מצנר: אנחנו עוקבים אחרי המחקרים בעולם קודם כל לראות איך הדברים נעשים ובהתאם לזה נחשוב מה צריך לעשות.

אופיר פינס-פז: מה עשיתם עם החומר שכבר הגיע, הוא אומר שיש 50 טון לשלשת, מה עשיתם אתם?

אורנה מצנר: הלשלשת לא אצלנו היא פוזרה כנראה בשדות החקלאיים.

רינה ורסנו: חלק גדול של הלשלשת משמש לקומפוסטציה מוסיפים אותו לייצור קומפוסט.

יואל חסון: זה כבר אבוד, זה כבר נספג.

אורנה מצנר: זה פוזר בשדות החקלאיים.

אופיר פינס-פז: גם אתם נרדמתם שנתיים.

אופיר פינס-פז: דיברתם בוועדות אבל לא עשיתם את העבודה.

אורנה מצנר: אנחנו לא יכולים לאסוף את הקרקעות.

אופיר פינס-פז: מה את אומרת?

אופיר פינס-פז: דברי עם מנהלי המחוזות של המשרד להגנת הסביבה ותראי כמה דברים הם יכולים לעשות.

אפרים כהן: בדוח היה גם העניין של המעבדות שבודקות.

אפרים כהן: אנחנו עיוורים בלי שהמעבדה נותנת לנו תשובה נכונה, המעבדה נותנת את השאריות ורק אז אנחנו מתחילים לדון.

אפרים כהן: בדוח היה הסיפור הזה של בדיקה אחת אין שום דבר, שתי בדיקות יש, זה צריך להדליק אור אדום.

מרים פרוינד: בביקורת אצלך כל הבדיקות תקינות תמיד?

אפרים כהן: המעבדות צריכות לעבור שדרוג או בדיקה אחרת, אחרת הם יגידו הם קיבלו משהו אחר, בזה לא דנתם?

אפרים כהן: זה הבסיס שעל סמך זה אנחנו מדברים.

יואל חסון: אני חייב לומר שאני יוצא מהדיון הזה מאד מוטרד.

דב חנין: חשבתי שאתה יוצא מהדיון עם מחשבות חדשות על דיאטה.

יואל חסון: לעבור לצמחונות.

מרים פרוינד: אני מוכרחה להעיר נקודה אחת, אני מניחה שאפילו המבקרים שעשו את הביקורת אצלנו יעידו שהיא נכונה, אנחנו בודקים משהו כמו 4 מיליון טון גרעינים לשנה.

מרים פרוינד: תאמינו לי שחלק גדול מזה נפסל מכניסה לישראל.

מרים פרוינד: אנחנו משקיעים המון מאמצים.

מרים פרוינד: אני מבינה שתפקיד דוח הוא לבקר ולא לתת את הנקודות הטובות אבל כדי לאזן את התמונה, אני חייבת להאיר גם אתה נקודה הזו, שחלק גדול בדוק ואפשר לישון בשקט.

בתיה הרן: אני מבקשת לברך על חוק המספוא וקידומו בגלל שמשרד הבריאות מחכה מאד לנושא הפיקוח בווטרינריה, אלה שרושמים את התרופות והשיווק עד בתי המסחר לתרופות, אבל מבתי המסחר לתרופות למגדלים, דרך מכוני התערובת, יש חפיפה ואני מקווה שחוק המספוא יפתור את הבעיה בצורה מסודרת, תודה.

בעז ענר: הערה לגבי המצב האידילי שהוצג פה בין משרד הבריאות לבין משרד החקלאות, יש בידינו מסמכים, והדוח בעצמו מציין, חילוקי דעות מהותיים שלא באו על פתרונם.

בעז ענר: אני חושב שהדוח שם את תרומתו גם במישור הזה.

בעז ענר: חילוקי דעות מהותיים בין משרד הבריאות למשרד החקלאות שכל משרד מנסה להעביר את האחריות למשרד השני.

בתיה הרן: אני חשובת שהייתי מספיק בררוה ואם לא הייתי מספיק בררוה אני אוסיף כמה מילים.

בתיה הרן: משרד הבריאות רושם את התרופות הוטרינאריות במדינת ישראל אחרי שבודקים את איכותם בטיחותם ויעילותם.

בתיה הרן: התרופות האלה משווקות בבתי מסחר לתרופות, תרופות וטרינריות, ומשם הם הולכים למקומות ניפוק שחלק מהם מכוני תערובת.

בתיה הרן: משרד הבריאות איננו מפקח על מכוני התערובת.

בתיה הרן: מה שעושים עם אותה תרופה רשומה נהדרת, אם מוהלים אותה נכון, אם מאחסנים אותה נכון אנחנו לא יודעים.

בתיה הרן: יש לנו את הוראות האחסון, את הוראות השימוש, את כל הדברים האלה עלינו.

בתיה הרן: אין לנו חילוקי דעות, יש לנו בעיה מי עושה מה.

בתיה הרן: הנושא של מכוני התערובת הוא נושא שכנראה לא קיבל את פתרונו לאורך כל הדרך כולל רישוי עסקים.

בתיה הרן: אנחנו יכולים כולנו, כמשרדים ממשלתיים, כרגולטורים לנסות לפקח במקומות שיש שם רישיון עסק.

בתיה הרן: ברגע שיש רישיון עסק יש מישהו שאחראי, אפשר לקחת את רישיון העסק, ישנם אמצעים.

בתיה הרן: למיטב ידיעתי רוב מכוני התערובת הם בכלל אינם מורשים במדינה.

בתיה הרן: זה לא עניין של משרד הבריאות כרגולטור, זה עניין של משרד הבריאות שחושש לבריאות הציבור וכאן הבעיה.

בתיה הרן: אני בכל אופן מקווה שחוק המספוא ייתן פתרון לכל הדברים האלה בגלל שיכתבו התקנות הנכונות, כולל הצווים וכל הדברים האלה.

אופיר פינס-פז: למה שלא תהיו אחראים גם על תוספי המזון?

אופיר פינס-פז: אם אתם דואגים לבריאות הציבור.

אלה נווה: אני מהקואליציה לבריאות הציבור.

אלה נווה: קודם כל נמצאה הלשלשת האבודה לכל מי שתהה, זה דוח של סקר קרקעות, הדוח הזה אור לפרסום מאחר ואם יותר מידי אנשים ידעו מה קורה כאן אולי לא נוכל לאכול את החסה העגבניות והמלפפונים שאנחנו אוכלים כל יום.

אלה נווה: אני לא אומרת שכל זה מהלשלשת חלק זה גם מפליטות תעשייתיות ומדשנים, אני אעביר את זה קדימה.

אלה נווה: אין ספק שיש בעיה בתקשורת בין המשרדים, זה ברור, אנחנו קרואים להקמה של רשות כמו שהצעתם.

אלה נווה: רשות על שתאגד בתוכה את כל מה שאנחנו צריכים.

אלה נווה: היא תחקור , תאסוף חומרים ואם צריך היא גם תעמיד לדין את האחראים כי לא ייתכן שלא יהיה אף אחד שיהיה אחראי למחדלים שכאלה.

אלה נווה: אנחנו מדברים על ארסן, שהתרכובת המסרטנת שלו יכולה להגיע גם לעוברים, היא עוברת שילייה וגם תינוקות חשופים אליה, אם הלשלשת הזו מגיעה לחלב לפרות ועוד.

אלה נווה: אנחנו יודעים היום שילדים, עוברים מאד רגישים וזה משהו שהתקנים בדרך כלל לא לוקחים בחשבון כך שגם אם מתייחסים לתקינה, רגישות הילדים לא נלקחת בחשבון.

עמית רבין: אני מאד שמח להיות בפורום הזה פה ולשמוע שבאמת אנשים מוטרדים כמו שהם צריכים להיות בנושא הזה.

עמית רבין: כמו שהעמיתה שלי אמרה, הנושא שדובר פה בהתחלה החקיקה הוא מאד חשוב אבל מעבר לחקיקה היה קיים פעם בישראל גוף שנקרא הארגון לבריאות וסביבה.

עמית רבין: אני לא יודע מה הייתה הסיבה הספציפית שהגוף פורק בשנים האחרונות אבל לעניות דעתי יש בהחלט מקום להקים אותו מחדש כי עם כל הכבוד למשרד החקלאות והמשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות אני בטוח שיש עוד הרבה משרדים אחרים כמו משרד התמ"ת, משרד התעשייה ולא מעט משרדים שאירועים מהסוג הזה עלולים להגיע אליהם ובנושאים הרבה יותר חמורים מהארסן, שהוא די חמור בפני עצמו.

יואל חסון: אני מודה לך, חבר הכנסת חנין תרצה לומר משהו לסיום.

דב חנין: אני רוצה שבסיכום שהוועדה מוציאה, מעבר לדברים המקובלים והמוסכמים של ההערכה לדוח המבקר והקריאה לכל הרשויות לבצע אותו, כמובן לרשום בפנינו את אמירתו החשובה של השר, את התחייבותו לכך שיוגש חוק בתחילת המושב הבא.

דב חנין: ישנם כמה נושאים שהועלו פה במסגרת הדיון שצריכים להיות לדעתי בהודעת הסיכום שלנו, הצורך בפיקוח מאד רציני על מוכני התערובת, הצורך בפיקוח מאד רציני על כל מעבדות שעוסקות בזה, אני מבין שגם התחום הזה לא מפוקח.

דב חנין: מסתבר שנפתחת פה מעין תיבת פנדורה, הבירות מאד חשובה ואנחנו רואים שגם מסביב לנושא המבוקר יש המון תחומים בעייתיים ולא מטופלים בצורה ראויה ונכונה.

יואל חסון: אני רוצה להגיע ברשות

יואל חסון: כם לסיכום, המבקר רוצה להוסיף משהו.

מיכה לינדנשטראוס: אני רק רוצה להודות לכם על הדיון, רצינו שהדיון הזה יתקיים, טוב שהחלפנו דעות בדברים האלה, טוב ששמעתם, אני רושם לפני ברצון רב את הודעתו של השר שאמר לנו בצורה חד משמעית שיקיים את הדוח ככתבו וכלשונו.

יואל חסון: הסיכום הוא כזה, הוועדה רואה בחומרה את התנהלות משרדי הממשלה והגורמים המקצועיים מרגע הגילוי או החשיפה של קיום הצו ועד להפסקת השימוש הגורף בחומר הזה.

יואל חסון: ההתנהלות, כפי שהוצגה פה היום, אני חייב להגיד, בכנות, על ידי הגורמים המקצועיים, הייתה התנהלות של גרירת רגליים, התנהלות לא תקינה בין המשרדים, לא הצליחו להגיע לעמק השווה ולא הייתה אפשרות מעשית לקיים את הצו במלואו.

יואל חסון: בנוסף, העובדה שהגורמים המקצועיים לא פעלו למימוש הצו באופן מיידי בצורה של הקפאה, בעיני הוועדה זה דבר חמור ולא נכון שחשף בפני הוועדה תהליכים לא בריאים, תרתי משמע, בכל הקשור לקבלת החלטות וביצוע קיום צווים כפי שנדרש על פי החוק וזה דבר שבעיני הוועדה חמור.

יואל חסון: הוועדה רשמה בפניה את דברי השר ומקבלת את העובדה שהשר ציין שבכוונתו לאמץ באופן מלא את מסקנות דוח מבקר המדינה וליישם אותם באופן מלא.

יואל חסון: הוועדה מאמצת את כל מסקנות מבקר המדינה ומצפה, כפי שהשר אמר, שהדברים ייושמו בתהליכים המהירים והנכונים ביותר, עד למושב הבא.

יואל חסון: הוועדה רשמה את הצהרת השר שעד לתחילת מושב החורף תוגש טיוטא, או הצעת חוק בקריאה ראשונה בנושא חוק המספוא.

יואל חסון: הוועדה הייתה מצפה שהשר ייתן דעתו, גם אם זה באמצעות החוק או באמצעות דרך אחרת, התייחסות לנושא פיקוח על המעבדות ועל מכוני התערובת.

יואל חסון: בנוסף לעניין שתוך שלושה חודשים תהיה התייחסות המשרד כיצד הם נערכים לפיקח על המעבדות ומכוני התערובת.

שלום שמחון: על מכוני התערובת אנחנו יכולים לפקח?

מרים פרוינד: אנחנו מפקחים.

מרים פרוינד: אין פיקוח על מרכזי מזון.

יואל חסון: עד תחילת מושב החורף הוועדה מבקשת לקבל עדכון בכתב לגבי הדרך שאתה מתכוון ליצור את הפיקוח הזה, אם זה באמצעות החוק או באמצעות דרכים אחרות, תדווח לוועדה.

יואל חסון: הוועדה קובעת שהוועדה לתוספי מזון, הוועדה לתכולת חומרים מזיקים למספוא והוועדה לאישור מספוא חריג, מן הראוי שבוועדות האלה ישבו גם נציגי המשרד להגנת הסביבה ומקבלת את העובדה שהמנכ"ל ציין שהם מוזמנים לשם ויוזמנו.

יואל חסון: גם נציגי המועצה הישראלית לצרכנות ונציגי ארגוני הסביבה שיהיו שותפים לפעילות הזו.

משה חיימוביץ: אם אפשר להוסיף משהו, כל החוק הזה והדברים שאנחנו אומרים הכול מסתכם בסוף בכוס.

משה חיימוביץ: אני חושב שצריך להיאמר גם ששר האוצר צריך להקצות לשר החקלאות תקציבים כדי שנוכל לעמוד באותן המטלות.