ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 7, 2009-05-13 09:00

זבולון אורלב: אני רוצה לפתוח את הישיבה בנושא שימור "מתחם הרב קוק", או שימור "מתחם שערי תורה".

זבולון אורלב: מדובר על אותו מקום.

זבולון אורלב: חלק מהנושא שאנחנו רוצים לדון בו תלוי ועומד בבית הדין הרבני הגדול ובבג"ץ.

זבולון אורלב: הכנסת איננה מעכבת את עצמה מלדון בכל נושא בטענה שהנושא תלוי ועומד בבית משפט.

זבולון אורלב: הטענה הזאת איננה נשמעת פה.

זבולון אורלב: בכל פעם שאנחנו דנים בנושא שיש לו קשר, זיקה אנחנו תמיד מבקשים מהיועצת המשפטית של הוועדה לתת את דעתה על מנת שהוועדה תוכל להתנהל כראוי מבלי שרשות אחת תיגע בשנייה.

מרב ישראלי: זה מה שצריך להנחות אותנו.

זבולון אורלב: הכלל שהכנסת איננה מנועה מלעסוק בדברים שתלויים ועומדים בבית משפט בא כדי לא לתת מפלט לאנשים להתחמק מפיקוחה של הכנסת או מדין חקיקה של הכנסת.

זבולון אורלב: הכנסת היא רשות עצמאית שפועלת על פי סמכותה והבנתה.

זבולון אורלב: אני אבקש מעו"ד מרב ישראל, היועצת המשפטית של הוועדה, להנחות את הוועדה באשר להתנהלות הדיון.

מרב ישראלי: הוועדה לא שמה את עצמה במקום בית המשפט וסמכותו.

מרב ישראלי: הדיון הוא לא בסוגיה המשפטית.

מרב ישראלי: אנחנו לא באים להכריע פה בין הצדדים במשפט או בנושא שתלוי ועומד בבג"ץ.

מרב ישראלי: הדיון הוא דיון ציבורי.

מרב ישראלי: אני מבינה שהרצון הוא לאחד אותו לנושא של השימור של המתחם.

מרב ישראלי: אני מבקשת מכל המוזמנים לעשות הפרדה בין התחום המשפטי והציבורי ולהתמקד בתחום הציבורי.

מרב ישראלי: יש הנחייה של ועדת הכנסת שלא מעלים פרטים של משפט.

מרב ישראלי: זאת החלטה שניתנה כשעבירת הסוביודיצה הייתה מאוד רחבה.

מרב ישראלי: מאז היא מאוד צומצמה.

מרב ישראלי: הנושא פתוח לדיון.

מרב ישראלי: אני אבקש לא להיכנס למחלוקת המשפטית ולהכרעה בה.

מרב ישראלי: זאת ההנחיה.

זבולון אורלב: בעקבות הדברים של עו"ד ישראלי אני רוצה לומר איך אני רוצה לנהל את הדיון.

זבולון אורלב: יש כאן שני נושאים שעומדים על הפרק.

זבולון אורלב: נושא אחד זה סוגיית הבעלות על המקום.

זבולון אורלב: סוגיה שנייה היא סוגיית שימור המקום.

זבולון אורלב: הסוגיה של הבעלות על המקום היא סוגיה שתלויה ועומדת בבית משפט.

זבולון אורלב: יש טענות כאלו, יש טענות אחרות.

זבולון אורלב: אנחנו לא מתכוונים במהלך הדיון הזה לעסוק ולהכריע.

זבולון אורלב: גם אין לנו סמכות להכריע.

זבולון אורלב: לא לשם כך זימנתי את הדיון.

זבולון אורלב: אני עוסק בנושאים משפטיים.

זבולון אורלב: הזירה שלי היא הזירה הפרלמנטרית, היא לא הזירה המשפטית.

זבולון אורלב: הנושא שאנחנו נעסוק בו היום הוא בעקבות פנייתה של המועצה לשימור אתרי מורשת בארץ ישראל.

זבולון אורלב: היא טענה שיש חשש לכך שהמתחם המכונה "מתחם הרב קוק/ שערי תורה" עלול להיהרס, עלול להיפגע.

זבולון אורלב: גם התרבות וההתיישבות המחודשת בארץ ישראל עלולות להיפגע.

זבולון אורלב: אנחנו נזעקנו לנושא הואיל ואנחנו אמורים לפקח על הרשויות המבצעות.

זבולון אורלב: אני מודה שליוש

זבולון אורלב: ב-ראש הוועדה הזה יש רגישות מאוד גדולה לסוגיה הזאת של שימור אתרי מורשת בישראל.

זבולון אורלב: חברי לסיעה, חבר הכנסת אורי אורבך, שאל שאילתא את שר הפנים לפני כחודשיים בסוגיה הזאת.

זבולון אורלב: שר הפנים ענה שאין בעיות, שזה נמצא בשימור.

זבולון אורלב: ניתן להבין שהכל בסדר, שלא קיימת שום בעיה.

זבולון אורלב: משפנה אלי יוסי פלדמן, מנכ"ל המועצה, אמרתי לו שהשר שטרית אמר שאין שום בעיה.

זבולון אורלב: יוסי פלדמן אמר שיש בעיות.

זבולון אורלב: אנחנו נפתח את הדיון .

יוסי פלד: אני רוצה לעסוק בפגישה שלנו עם המתחם הזה.

יוסי פלד: מיותר כאן לציין את חשיבותו של המתחם מבחינה היסטורית.

יוסי פלד: זה אחד המתחמים היצירתיים ביותר בתל אביב לפני הקמתה , בוודאי שלאחר מכן.

יוסי פלד: המתחם הזה היה, למרות שיש חולקים על דעתי - נדהמתי שהיו מהחוגים הדתיים אנשים שחלקו על דעתי - אור של תורה.

יוסי פלד: הוא היה אחד האתרים היותר חשובים.

יוסי פלד: הוא היה אחד המרכזים החשובים בתל אביב.

חיים אמסלם: תוכל לפרט מה כולל המתחם?

יוסי פלד: המתחם כולל בית כנסת, ישיבה ותלמוד תורה ועבודה.

יוסי פלד: בית המלאכה תורה ועבודה היה מהנחות היסוד של שילוב תורה ועבודה.

יוסי פלד: שם היה בית ספר למלאכה.

יוסי פלד: עד היום מופיע על השער סמלו של בית הספר.

יוסי פלד: כל המתחם יחד היה אחד ממוקדי התרבות של תל-אביב.

יוסי פלד: ב86 ערכנו סיור במקום ונדהמנו לראות מה קרה במקום.

יוסי פלד: רוב בית כנסת קרס, ספרי התורה היו מגואלים בצואה.

יוסי פלד: נדהמנו לראות את מה שפגשנו.

יוסי פלד: התחלנו אז להתעורר ולראות מה אנחנו יכולים לעשות בנידון.

יוסי פלד: נפגשנו עם מכלול גדול של אנשים שחשבנו שאנחנו יכולים להשפיע עליהם.

יוסי פלד: פניתי לידידנו, הרב פריד.

יוסי פלד: הוא היא עסוק בבניין הרב קוק בירושלים.

יוסי פלד: התחלנו לגלגל את העניין.

יוסי פלד: אמרנו שאין בעיה, שזה הקדש.

יוסי פלד: הקדש זה גורם ציבורי, לכן אין בעיה להשיג כסף ולשקם את המקום.

יוסי פלד: קיימנו מפגשים, הכנו תכנית, השגנו כסף ושיקמנו את הגג של בית הכנסת ואת הציוד הפנימי.

יוסי פלד: עשינו תכנית לכל המתחם.

חיים אמסלם: בית כנסת לא היה פעיל?

יוסי פלד: לא היה פעיל.

יוסי פלד: הוא היה פעיל לפני שנהרס.

יוסי פלד: אף אחד לא דאג לספרי התורה, אף אחד לא דאג לשום דבר.

יוסי פלד: בעלי ההקדש לא נתנו את הדעת למה שקורה בבניין.

יוסי פלד: זה היה אחד הדברים שנדהמנו מהם.

יוסי פלד: אני לא נפגשתי לפני זה בשום תופעה תרבותית כזאת.

יוסי פלד: אנחנו הקמנו ועדת היגוי, הקמנו ועדה ציבורית.

יוסי פלד: היינו בדיונים עם הרב שפירא שחיזק את ידנו בנושא הזה, עם הרב נריה שמאוד היה איכפת לו והיה מוכן להירתם.

יוסי פלד: שניהם, לצערנו, נפטרו.

יוסי פלד: הם חיזקו אותנו מאוד.

יוסי פלד: כשהלכנו לעיריית תל-אביב העירייה שלחה אותנו למועצה הדתית.

יוסי פלד: הפגישו אותנו שם עם בעלי ההקדש.

יוסי פלד: אני חשבתי שבעלי ההקדש יירתמו ויחד נשקם את המקום.

יוסי פלד: אני דיברתי על הרב קוק ומה לנו החילוניים מסמל הרב קוק.

יוסי פלד: נדה

יוסי פלד: מתי לשמוע מאחד החברים שאמר שזה לא אומר שהרב קוק היה מאור התורה.

יוסי פלד: אני זוכר את זה עד היום.

יוסי פלד: חטפתי שוק.

יוסי פלד: הסבירו לי שיש בעיות בתוך הסקטור הזה.

יוסי פלד: אני לא נכנס לדיונים.

יוסי פלד: "מתחם הרב קוק" שייך להקדש .

יוסי פלד: הקדש זה גורם ציבורי.

יוסי פלד: הוא חייב להישאר כמבנה ציבורי לטובת הציבור.

יוסי פלד: אנחנו מתלבטים בהרבה בעיות כאשר הרכוש הוא רכוש פרטי, כאשר צריך להפקיע.

יוסי פלד: כאן יש מתחם שהוא מתחם ציבורי שצריך רק לפתח אותו.

יוסי פלד: כולנו אשמים.

יוסי פלד: אנחנו אשמים שלא פעלנו מספיק בנחרצות, חברנו אשמים שהם לא מספיק התגייסו.

יוסי פלד: זאת אחת השערוריות הגדולות בארץ.

יוסי פלד: אני אעריך אם יהיה בכוח הוועדה הנכבדה הזאת לשנות.

יוסי פלד: ברור לי שזה לא בישיבה אחת.

יוסי פלד: ברור לי שצריך להצית גפרור בכל האמצעים.

יוסי פלד: אמרתי לרב פריד שהייתי מביא את בני- עקיבא להפגנות, לחסימת דרך.

יוסי פלד: לא יכול להיות שדבר כזה יהיה במדינת ישראל.

חיים אמסלם: האם המקום עכשיו משופץ?

יוסי פלד: חציו.

יוסי פלד: הגג של בית הכנסת משופץ.

חיים אמסלם: נדרש לזה תקציב?

חיים אמסלם: זה הנושא שלנו?

יוסי פלד: לא, אני לא מדבר על תקציב.

יוסי פלד: אני מדבר על להבטיח את המקום.

יוסי פלד: ההקדש מכר את הנכס לבעלים פרטיים.

זבולון אורלב: ליזם נדל"ן.

חיים אמסלם: אני חושב שבכל הקדש כתוב שהוא לא יימכר ולא ייגאל.

יוסי פלד: נכון.

יוסי פלד: זה הדבר המפתיע.

יוסי פלד: המקום הזה היום בתהליך מכירה או כבר אחרי התהליך.

יוסי פלד: המקום הזה חייב להישאר מקום ציבורי.

יוסי פלד: עיריית תל-אביב קיבלה את העניין כפי הנראה בעקבות ההודעה של השר שהמקום יסומן לשימור.

יוסי פלד: אנחנו יודעים שישנם סוגים שונים של שימור.

יוסי פלד: במקום הזה מתוכננת - מעבר לשימור - בנייה מאסיבית מאוד.

חיים אמסלם: מה גודל המתחם?

יוסי פלד: המתחם גדול.

יוסי פלד: מה שהיה בנוי לשיקום בשלב הזה זה 800 מטר.

יוסי פלד: אני מניח שהמתחם כולו זה 1600.

י.ד שחור: 1618.

חיים אמסלם: איפה זה נמצא?

חיים אמסלם: במרכז תל-אביב?

יוסי פלד: בצד של נווה צדק.

יוסי פלד: אני רוצה לבקש מהוועדה לקבוע מיידית שיכריזו על המקום כמקום לשימור.

יוסי פלד: זה מופיע כסעיף 77, סעיף 78.

יוסי פלד: זה ימנע כל פעולה.

יוסי פלד: למדנו שגם כאשר המקום מוכרז לשימור ומתחילים להתעסק בו בא הטרקטור והורס.

יוסי פלד: זאת סוגיה אחרת.

יוסי פלד: אנחנו בנושא של חוק שימור אתרים רוצים להגיע למצב שמי שהורס ללא היתר מבנה לשימור לא יוכל לקבל היתר למספר רב של שנים.

יוסי פלד: צריך להבטיח לא להרוס את המבנים ולא לקיים תכנונים אחרים עד שתהיה תכנית שתיבדק, עד שתהיה תכנית שתעבור את כל ההתנגדויות כמו שהחוק מחייב.

יוסי פלד: צריך שתהיה דרישה להכריז על המתחם הזה כמתחם לשימור מסוג א', מחמיר, שאין לגעת בצורתו הכללית.

יוסי פלד: אני רוצה להציע שתוקם עמותה לנושא.

יוסי פלד: התחלנו לארגן עמותה לנושא כדי שתוכל לגייס את הכספים.

יוסי פלד: אמנם קיבלנו סכום לא קטן שהשקענו, אבל אם אנחנו רוצים להפוך את המתחם הזה למתחם צריך לא מעט כסף.

יוסי פלד: אני רוצה להציע שיקום ועד ציבורי שייתן גיבוי לכל מה שיוחלט כאן על מנת לקדם את דברים.

יוסי פלד: אני רוצה לסיים ולומר שאני מאוד מקווה שהמקום הזה יהיה מקום ראוי, מכובד ובאמת מרכז לתורה.

חיים אמסלם: מי קובע איזה אתר הופך לאתר שצריך שימור?

זבולון אורלב: הוועדה המחוזית.

יעקב כץ: האם במידה ויתברר שהבעלות היא בידי ההקדש ניתן יהיה לדרוש שהדבר הזה ישומר?

זבולון אורלב: ודאי.

זבולון אורלב: חוק השימור איננו מתחשב בבעלות, הוא חוצה בעלויות.

זבולון אורלב: יש נכסים פרטיים שמגבילים בהם את הבעלים.

זבולון אורלב: יש את בניין הכנסת - בית פרומין - שנמכר ליזמים ועכשיו הכנסת מתערבת ואומרת שהיא רוצה את המבנה הזה לשימור.

רונית תירוש: האם כשמדובר על בניין לשימור מתכוונים רק לחזות או גם למהות?

זבולון אורלב: יש ויש.

זבולון אורלב: אם היו שומרים את החזות החיצונית של מחנה המעפילים בעתלית לא היו רואים שום דבר.

זבולון אורלב: שם זה כל האתר.

זבולון אורלב: זה תלוי בעניין עצמו, האם זה רק החזות או המבנה עצמו.

רונית תירוש: השאלה מה בחוק.

זבולון אורלב: אפשר כך וכך.

רונית תירוש: זה עניין לפרשנות.

י.ד שחור: הנכס כולו נמכר למשקיע מארצות הברית בשם שמסי.

חיים אמסלם: בית הדין מכר את ההקדש?

י.ד שחור: את הנכס.

חיים אמסלם: בית הדין נתן אפשרות למכור?

י.ד שחור: אישר את המכירה.

חיים אמסלם: בעלי ההקדש פנו לבית הדין על מנת שבית הדין יורה אם אפשר או אי אפשר.

חיים אמסלם: הוא אמר שכן.

י.ד שחור: בית הדין יזם את המכירה.

י.ד שחור: הוא הורה להקדש למנות אפוטרופסים שינהלו מו"מ לרכישה.

י.ד שחור: התפרסם מכרז בעיתון.

י.ד שחור: אני מדבר על ביצוע שנמשך כ-4 שנים.

זבולון אורלב: הסוגיה של הבעלות היא לא מעניינה של הוועדה.

זבולון אורלב: זה נמצא בערכאות.

זבולון אורלב: הסוגיה שמעניינת אותנו זאת סוגיית השימור.

זבולון אורלב: מה עניינך כשמכרתם את הנכס?

י.ד שחור: עשו אתכם שליחים לדבר עבירה.

י.ד שחור: היו"ר זבולון אורלב: כל האחריות חלה עלי.

י.ד שחור: את כל הדברים שנשמעו על ידי מר פלדמן ניסו לעשות לפני 20 שנה.

י.ד שחור: יש החלטה של בית הדין בירושלים, של הרב קוליץ, של הרב משש והרב בצרי.

י.ד שחור: זה היה 20 שנה קודם.

י.ד שחור: אנחנו תומכים בשימור בית המדרש.

י.ד שחור: הוא ראוי לכך.

י.ד שחור: זה בית מדרש "שערי תורה".

י.ד שחור: העניין של הרב קוק בנוגע למקום הזה לא היה, לא נברא וגם לא משל היה.

י.ד שחור: לגבי ההקדש הזה יש פסק דין מפורש של בית הדין.

רונית תירוש: הבעיה היא השם או עצם השימור?

י.ד שחור: כאן משתמשים ביחסי ציבור.

י.ד שחור: מכנסים את ועדת החינוך בשביל להגיע להישגים.

חיים אמסלם: איך מסתדר עם היזם העניין שאתם רוצים שבית הכנסת יישאר עומד על כנו?

י.ד שחור: אין התנגדות שזה יישאר בית כנסת "שערי תורה".

חיים אמסלם: לא מדובר במחיקת השטח ובבניית בניינים.

זבולון אורלב: כשיוסי פלדמן מדבר על מתחם הוא מתכוון לבית המדרש.

חיים אמסלם: לבית הכנסת יש משמעות יותר גדולה.

חיים אמסלם: י.ד.

חיים אמסלם: שחור: אני רוצה לפתוח בפסק דין של בית הדין הרבני האזורי: "אין להקדש קשר עם מורשת הרב קוק.

חיים אמסלם: טענות "ראש יהודי" בדבר חוסר סמכות אינן עולות בקנה אחד עם המורשת האמיתית של הרב קוק".

חיים אמסלם: עו"ד באום מתלונן על רמיסה ברגל גסה של פרק בהיסטוריה היהודית ציונית.

חיים אמסלם: על פסק הדין הזה הוגש ערעור.

חיים אמסלם: יש מקום לשימור בית הכנסת לא מכיוון שזאת מורשת ציונית דתית או מכיוון שזאת מלחמה של הציונות הדתית נגד החרדים, אלא יש מקום לשימור מטעמים סנטימנטליים של בית כנסת, של בית מדרש.

חיים אמסלם: יש מקום לפתור את זה בקלי קלות.

חיים אמסלם: לא קיבלתם תכנית של שימור.

חיים אמסלם: אתם לא יודעים מה רוצים לעשות בשימור.

חיים אמסלם: אתם לא יודעים כמה זה יעלה.

חיים אמסלם: אני מסכים לשימור אבל לא של המתחם.

חיים אמסלם: "מתחם הרב קוק" זאת המצאה שהמציאו בשביל הוועדה הזאת.

זבולון אורלב: אדוני אומר דברים שאין להם שחר.

זבולון אורלב: הטענה לקשר עם הרב קוק היא טענה של 20 שנה.

זבולון אורלב: אדוני מדבר בשפה שלא מקובלת כאן.

זבולון אורלב: אתה מטיל בנו דופי.

זבולון אורלב: יש גבול לסבלנות שלנו.

י.ד שחור: אני ראיתי שאדוני הזמין דיון בנושא "מתחם הרב קוק".

י.ד שחור: "מתחם הרב קוק" לא קיים.

זבולון אורלב: מה זה עניינך?

זבולון אורלב: אתה טוען שהנכס נמכר.

זבולון אורלב: מה זה כרגע עניינך איך קוראים למתחם?

רונית תירוש: האם נכון שאתה מתעקש לקיים פה איזה שהוא שיח לגבי אם מדובר ברב קוק או לא ברב קוק כי יש לזה השלכות על המתחם?

רונית תירוש: אתה אומר שלשימור בית הכנסת אתה מסכים.

רונית תירוש: לגבי המתחם אתה מרחיב ומדבר על הנושא של הרב קוק כי זה נותן לגיטימציה לדבר על המקום כמתחם ולזה אתה מתנגד.

רונית תירוש: האם אני מבינה את אדוני נכון?

י.ד שחור: הבינות נכון.

י.ד שחור: מכיוון שאני מנהל את הדיון הזה כבר 3 שנים בבתי משפט אז אני יודע מה הכוונה הנסתרת מאחורי זה.

רונית תירוש: אתה אומר שאין דבר שנקרא "מתחם הרב קוק".

רונית תירוש: אתה אומר שיש בית כנסת שאותו אתה מוכן לשמר.

זבולון אורלב: יש מחלוקת לגבי זיקתו של הרב קוק.

זבולון אורלב: לטענתם הקשר בין הרב קוק למתחם לא קיים.

זבולון אורלב: אין מחלוקת מתי נבנו המבנים האלה, אין מחלוקת למה הם שימשו וגם אין מחלוקת שבמתחם הזה היה בית מדרש, בית כנסת, בית ספר, תלמוד תורה ששיקף את העניין של תורה ועבודה.

זבולון אורלב: מבחינת נקודת מבטה של המועצה זה לא חשוב כל כך.

זבולון אורלב: מה שחשוב זה אם למתחם הזה יש תרומה תרבותית כמו ערך של מורשת לחידוש ההתיישבות בארץ ישראל.

זבולון אורלב: זה לא משנה איזה רב היה.

זבולון אורלב: אומר הרב אמסלם שאותו מעניין בית הכנסת.

זבולון אורלב: אותי מעניין גם בית המלאכה.

זבולון אורלב: אם זה בית מלאכה שהמועצה לשימור אתרים אומרת שיש לו ערך היסטורי וחשוב, מבחינתי זה בסדר גמור.

זבולון אורלב: תיכף נברר את הסוגיה אם זה הרב קוק או לא הרב קוק.

זבולון אורלב: בעיני יש לזה משקל.

זבולון אורלב: הרב קוק הוא חלק מחידוש ההתיישבות.

זבולון אורלב: הוא הרב הראשון הראשי בארץ ישראל .

י.ד שחור: זו לא טענה או דעה, אלא יש פסק.

זבולון אורלב: הגברת פרחי הדגישה בשיחה עם מרכז המחקר והמידע שלנו, שקביעת המבנים כמיועדים לשימור זה דבר שמבוסס בראש וראשונה על ערכם ההיסטורי והאדריכלי הכולל.

זבולון אורלב: זה לא מבוסס על הקשר לפעילותו של הרב קוק במתחם הזה.

זבולון אורלב: זה נמצא בתהליך.

זבולון אורלב: יש כאלה שעבורם זה הרב קוק, יש כאלה שבשבילם זה המתחם כולו.

זבולון אורלב: הנושא של הבעלות תלוי ועומד בבית הדין הגדול ובבג"ץ.

זבולון אורלב: אנחנו לא עוסקים בסוגיה שתלויה ועומדת.

רונית תירוש: האם המבנים שנשארו שם הם ברמה של חורבה?

י.ד שחור: הוזמן לכאן רשם ההקדשות.

י.ד שחור: בשביל מה הזמינו את ראש רשם ההקדשות אם אנחנו עוסקים בשימור?

זבולון אורלב: אני אענה לך על זה בפעם אחרת.

י.ד שחור: אני רוצה שתבינו שמשתמשים בכם כדי לעקוף החלטות.

זבולון אורלב: אני חושב שאלו טענות חוצפניות שמנסות לסתום את הפיות ולא לאפשר לכנסת לעשות את הבירורים בדרכה.

זבולון אורלב: אנחנו נעשה כל בירור נוקב, נשאל את מי שאנחנו רוצים, נזמין את מי שאנחנו רוצים.

זבולון אורלב: אתה תשפוט אותנו בקלפי לאחר מכן איך שאתה רוצה.

זבולון אורלב: יש לנו חופש מוחלט.

זבולון אורלב: אתה לא תגיד לכנסת את מי להזמין, במה היא תדון.

י.ד שימור: כל השנים ביקשו שימור של בית הכנסת, לא ביקשו שימור של מתחם.

י.ד שימור: אם תחליטו מתחם ותקראו לזה "מתחם הרב קוק", האיש הזה ינפנף ויגיד שהכנסת החליטה דבר שקרי.

זבולון אורלב: אני מצטער מאוד על הסגנון ועל הדרך שאתה מציג את הדברים.

זבולון אורלב: אנחנו לא רגילים לזה.

זבולון אורלב: יעידו חבריי איך מנהלים את ישיבות הוועדה.

זבולון אורלב: אתה מביא אותנו וגורר אותנו לנהל דיון בדרך הזאת.

זבולון אורלב: זה ממש לא יעלה על הדעת.

זבולון אורלב: אני ביקשתי מהרב יוחנן פריד להשתתף בישיבה כיוון שיוחנן פריד לא רק היה מנהל אגף תרבות תורנית במשרד החינוך, אלא הוא גם יזם והקים את בית הרב קוק בירושלים.

זבולון אורלב: ביקשתי ממנו לומר דברים מבחינת הערך ההיסטורי.

זבולון אורלב: אם אנחנו עוסקים בשימור, חשוב לדעת מה הערך ההיסטורי.

זבולון אורלב: העירייה תדבר על הערך ההיסטורי והאדריכלי.

יוחנן פריד: אני רוצה לפרש את המילה "שערוריה", כפי שהגדיר אותה מר פלדמן.

יוחנן פריד: כל ההתנהלות סביב הנושא הזה בתחום של השימור זאת שערורייה.

יוחנן פריד: אני בראש וראשונה לוקח על שכמי כתלמיד של הרב קוק את האשמה.

יוחנן פריד: אנחנו פשענו באשר למקום הזה.

יוחנן פריד: יש בידי מסמך, שהוא שטר מספר 117 שחתום על ידי הרב קוק, שבו הרב קוק פונה לציבור הרחב לסייע בידו.

יוחנן פריד: המסמך הוא בבעלותי הפרטית, קיבלתי אותו מתנה להולדת בני.

יוחנן פריד: המפעל הקדוש הזה נמצא במצב של גידול וצמיחה.

יוחנן פריד: היישוב גדל.

יוחנן פריד: התאריך הוא תרס"ו - 1906.

יוחנן פריד: שם יש תלמוד תורה, בית מדרש גדול ובית תבשיל ליתומים.

יוחנן פריד: יושב פה הנכד של ראש הישיבה, הרב פרימן.

יוחנן פריד: כתוב כאן שהמקום משמש כבית מלאכה, שזה מקום להכשרת בחורי ישיבה לעבודות.

יוחנן פריד: יש אומרים שזאת הישיבה המקצועית הראשונה בארץ.

יוחנן פריד: הרב קוק שותף לוועדת ההיגוי של הישיבה הזאת.

יוחנן פריד: הוא עסק בנושא החינוכי והציבורי.

יוחנן פריד: המושג "שערי תורה" מדבר על אותה קבוצת אנשים שלימים ניהלה את ההקדש, הביאה למקום אברכים שהיו מגיעים לחצי יום לימודים והמשיכו אחר כך ללמוד בבתי מדרש אחרים.

יוחנן פריד: ברחוב מאנה בתל אביב יש שלט גדול שעליו כתוב "מתחם שערי תורה".

יוחנן פריד: שם קיבלו את הכסף ממשרד הדתות.

יוחנן פריד: התלמידים שהתיימרו להיקרא בשם "שערי תורה" ולשמר את המורשת בבית המדרש, העבירו את עצמם ואת שבתם למקום הזה בתל-אביב.

יוחנן פריד: במשך שנים ארוכות הם קיבלו תקציב ממשרד הדתות.

יוחנן פריד: זה חלק משרשרת שלמה של רמאויות.

זבולון אורלב: עזוב אותנו מעניין הבעלויות.

יוחנן פריד: אני לא מדבר על בעלויות.

יוחנן פריד: אני מדבר על "שערי תורה" במסגרת שערוריות.

יוחנן פריד: קראו למקום הזה "שערי תורה".

יוחנן פריד: המקום נהרס בידי שמיים או בידי אדם.

יוחנן פריד: בידי שמיים המקום נהרס משום שבית הכנסת הלך ודעך.

יוחנן פריד: ישנו מאמר של יורם קניוק שבו הוא מבכה על נפילתו של בית הכנסת היפה ביותר בתל אביב.

יוחנן פריד: נגנבו מהמקום הזה כל מיני אביזרים שהיו בחוץ, כגון לוחות שיש, מצבות.

יוחנן פריד: הוכשר על ידי ההקדש מגרש חנייה כדי להחנות בתוך תלמוד תורה.

יוחנן פריד: אם זה שימור, אז לא הבנתי מה הפירוש של שימור.

יוחנן פריד: אני, כחלק מהחושבים ששימור אתרים זה דבר חשוב במדינת ישראל, אומר שהמקום שיש בו את בית המדרש, את הישיבה המקצועית, שיש להם ערך ארכיטקטוני מתאים לאופייה של תל –אביב, צריך להיות משומר.

יוחנן פריד: רון חולדאי בא למקום, הסתכל ואמר שזאת אמנם שערורייה אבל הוא אינו יודע מה עושים.

ירמי הופמן: עיריית תל-אביב התחילה לקדם תוכנית סטטוטורית למתחם, תוכנית מס' 3501.

ירמי הופמן: היא כוללת את המתחם שאנחנו מדברים עליו עכשיו.

ירמי הופמן: התכנית הגיעה לשלב של הפקדה.

ירמי הופמן: היא אושרה להפקדה בדצמבר 2008 על ידי הוועדה המחוזית.

ירמי הופמן: לשאלת כבוד חבר הכנסת איך מקבלים החלטה לשימור של מתחם כמו בתל-אביב.

ירמי הופמן: אנחנו קודם כל עושים סקר על המתחם שאנחנו רוצים לבדוק אותו.

ירמי הופמן: במקרה הזה אנחנו מדברים על השוליים של שכונת נווה-צדק, נווה שלום.

ירמי הופמן: הסקר שאני מחזיק פה זה סקר שמחלקת השימור הזמינה מיועצים מקצועיים.

ירמי הופמן: אנחנו בודקים נושא של רחובות, של קנה מידה, של אדריכלות, של היסטוריה.

ירמי הופמן: הכל כתוב ורשום.

ירמי הופמן: על בסיס הסקר הזה אנחנו מקבלים החלטות תכנוניות לגבי מה לדעתנו נכון לעשות בחלק כזה ואחר של השכונה.

ירמי הופמן: את ההחלטות אנחנו מתרגמים לטיוטת תכנית.

ירמי הופמן: אנחנו מגישים את זה לוועדה המקומית.

ירמי הופמן: במידה והוועדה המקומית מאשרת, זה מובא לוועדה המחוזית.

ירמי הופמן: הוועדה המחוזית דנה.

ירמי הופמן: במקרה הזה היא קיבלה החלטה להפקיד.

ירמי הופמן: היא שאלה אותנו שאלות מעמיקות לגבי ערכי השימור.

ירמי הופמן: היא החליטה שהתכנית ראויה להפקדה.

ירמי הופמן: מהשלב הזה והלאה מתחיל הליך של שמיעת התנגדויות, כאשר במידה ולגוף כזה או אחר יש התנגדות לגבי החלטה שרשומה במסמכי התכנית הוא מוזמן לבוא ולהציג את ההתנגדות שלו.

חיים אמסלם: האם כשעסקתם בנושא שימור המתחם ידעתם שיש פסיקה של בית הדין ושכל הנושא נדון כרגע בבית הדין?

ירמי הופמן: אנחנו לא עוסקים בזה.

חיים אמסלם: זאת אומרת שלא משנה לכם של מי הבעלות, אתם מחליטים שהמקום אמור להיות משומר.

ירמי הופמן: לחלוטין.

חיים אמסלם: האם כשאתם מחליטים על דבר כזה יש דרך גם לגרום לכך שיהיה מימון?

ירמי הופמן: אנחנו משתדלים בתוך כל תכנית שימור ליצור מנגנון ראוי כלכלית.

ירמי הופמן: אנחנו משתדלים לא להביא אנשים לידי פשיטת רגל בגלל השימור, כי אנחנו יודעים שהתוצאה תהיה שמטרות התכנית לא יושגו.

ירמי הופמן: אנחנו מגדירים את זה כאיזון כלכלי.

חיים אמסלם: האם במתחם הזה יש לכם איזון כלכלי?

ירמי הופמן: במתחם הזה אנחנו מאפשרים, מעבר לשימור מלא ומוחלט של כל המבנים, תוספת.

ירמי הופמן: מכיוון שמדובר במתחם גדול שיש בו הרבה שטחים ריקים, אנחנו מאפשרים להוסיף בנייה חדשה בכפוף לכל מיני תנאים שרשומים ומוגדרים.

חיים אמסלם: איזה סוג של מבנה?

ירמי הופמן: מבנה של 3 קומות בגובה של המבנים הקיימים ועם גג רעפים.

חיים אמסלם: לצרכים חינוכיים?

ירמי הופמן: הייעוד הוא מגורים.

ירמי הופמן: המטרה הכללית של התכנית היא לשקם את המתחם של שכונת נווה צדק.

ירמי הופמן: זה מוגדר פה כשיקום האזור והחייאתו, שמירה על אופי הבנייה והמרקם המיוחד בשכונה.

ירמי הופמן: נספח השימור מדבר על הערכים ההיסטוריים של מה שנקרא "מתחם תלמוד תורה/שערי תורה".

ירמי הופמן: הוא מספר את ההיסטוריה של המקום.

ירמי הופמן: הוא לא נכנס לשאלה אם כן או לא הרב קוק.

זבולון אורלב: התעלמתם מהסוגיה הזאת?

ירמי הופמן: כן, אנחנו לא רואים בזה שאלה חשובה.

ירמי הופמן: אנחנו לא סבורים שמכתב שמוכיח אם הרב קוק נכנס למתחם או לא צריך לשנות.

ירמי הופמן: בסופו של דבר יש את הערכים הארכיטקטוניים.

ירמי הופמן: יש את שער הברזל הידוע של המבנה, הפרופורציות שלו, החומרים שלו, קנה המידה שבינו לרחוב.

ירמי הופמן: אלה הם ערכים מאוד חשובים.

זבולון אורלב: אתה מכיר את נספח השימור?

ירמי הופמן: יש לי אותו מול עיני.

זבולון אורלב: בנספח השימור כתוב שזה קשור לפעילות הרב קוק.

ירמי הופמן: כשאנחנו מדברים על הערך היסטורי אנחנו בדרך כלל מחלקים את זה לתפקיד שלו בחיי הרוח של היישוב היהודי החדש מחוץ לחומות יפו העתיקה.

ירמי הופמן: זה הנושא הראשון.

ירמי הופמן: הנושא השני זה התפקיד שלו בחברה הדתית שיצאה מחומות יפו והקימה מתחם של הרבה בתי כנסת שנמצא באזור של נווה צדק.

ירמי הופמן: הראייה היא ראייה קצת יותר רחבה.

ירמי הופמן: זה לא רק במתחם עצמו, אלא מדובר בתפקיד של חברה דתית שהיא חלק מהמורשת שהקימה מאוחר יותר את העיר תל–אביב.

זבולון אורלב: עו"ד שחור דיבר על כך שההקדש תומך בשימור בית הכנסת ללא המתחם.

זבולון אורלב: האם תכנית 3501 מתייחסת רק לבית הכנסת?

ירמי הופמן: חד משמעית לא.

ירמי הופמן: כל גריעה של מבנה מתוך המתחם תפגע בתחושת השלמות של המתחם.

זבולון אורלב: מה לוח הזמנים?

זבולון אורלב: אני מבין שהמועצה המחוזית אישרה.

זבולון אורלב: זה הופקד להתנגדויות?

ירמי הופמן: זה הופקד בשבוע שעבר.

חיים אמסלם: נניח שלא הייתם מגישים והחבר'ה שם היו מוכרים את המתחם, מה הייתם עושים?

ירמי הופמן: זה אסור.

ירמי הופמן: זאת עבירה על החוק.

זבולון אורלב: באופן הזה נהרסו מבנים חשובים וחיוניים מאוד למורשת ההתיישבות המחודשת בארץ ישראל.

זבולון אורלב: נהרסו מבנים חשובים מאוד.

זבולון אורלב: קצרה היריעה מלפרט.

זבולון אורלב: התמזל לנו מזלנו שיש לנו פה לוח זמנים שתפס את העניין בזמן.

זבולון אורלב: תפקידנו לפקח על הרשויות המבצעות שיקיימו את ההחלטות של עצמן.

יוסי פלד: הכנסת חוקקה את התיקון לחוק התכנון והבנייה.

יוסי פלד: היא חייבה את הרשויות להגיש רשימת שימור תוך שנתיים.

זבולון אורלב: כמה הגישו אחרי שנתיים?

יוסי פלד: מעט מאוד.

יוסי פלד: עיריית תל אביב הגישה תכנית שימור ללב תל-אביב, היא לא הגישה תכנית שימור לאזורים הפריפריאליים.

יוסי פלד: מאחר ולא הגישו תכנית שימור ויש רק כוונת שימור, אז יש למנוע את זה על ידי טיפול נכון.

יוסי פלד: בינוי בתוך מבנה מהסוג הזה זה להכניס צלם להיכל.

זבולון אורלב: האם השימור הוא רק של החזות החיצונית, או שהשימור הוא שימור של המבנה?

ירמי הופמן: השימור הוא שימור של המבנה, לא רק החזות החיצונית.

זבולון אורלב: האם השימור מדבר על השימושים לאחר מכן?

ירמי הופמן: כן, התכנית מגדירה שימושים מותרים.

זבולון אורלב: מה השימושים המותרים שיהיו?

ירמי הופמן: אני לא יודע לתת תשובה מלאה.

ירמי הופמן: אני יכול לבדוק את זה.

ירמי הופמן: ההגדרה היא מגורים.

ירמי הופמן: זה אזור שהייעוד שלו הוא אזור מגורים.

זבולון אורלב: גם את בית הכנסת יוכלו להפוך לדירת מגורים?

ירמי הופמן: לפי הטאבו כן.

ירמי הופמן: ספציפית לשאלה אם מותר בית כנסת להפוך למקום מגורים אני לא יודע לתת תשובה.

חיים אמסלם: אין בעיה מבחינת

חיים אמסלם: כם לבנות שם בתי דירות, בתי מלון, אבל לגבי בית הכנסת יחליטו הרבנים או אלה שאמורים להחליט מה לעשות עם זה.

ירמי הופמן: בדיוק.

יפעת אביצדק: אני מורת דרך.

יפעת אביצדק: אני באה מקולו של העם.

יפעת אביצדק: אני מסתובבת בנווה צדק עם קבוצות.

יפעת אביצדק: אני חושבת שלוועדת החינוך יש כוח לדאוג למורשת שלנו לדורות הבאים.

יפעת אביצדק: אין סיבה שהנכדים שלי או הנינים שלי יוכלו לקרוא על מקומות ועל אישים רק באינטרנט ובספרים, ולא יהיה שום מבנה ושום מקום שהם יוכלו להתחבר אליו פיזית.

יפעת אביצדק: יש הרבה מאוד בתי כנסת שנהרסו.

יפעת אביצדק: הם נמכרו על ידי הקדש.

יפעת אביצדק: הם אפילו הפכו לבתי מגורים פשוטים, לשירותים במסעדה.

יפעת אביצדק: זה קורה בנווה צדק.

יפעת אביצדק: אני הקמתי ועד שנקרא "הוועד להצלת בתי הכנסת ההיסטוריים בנווה צדק".

יפעת אביצדק: אני נתמכת על ידי המועצה לשימור אתרים, כי הוועד זה בעצם אני ועוד אנשים שאיכפת להם.

יפעת אביצדק: פניתי לחבר הכנסת זבולון אורלב, לרב לאו, לשמיים ולארץ, אבל כולם אמרו לי שאין למה לפנות, שאין עם מי לדבר, שיש כוחות נדל"ן, שיש כוחות הקדש, שיש כוחות בית הדין הרבני.

יפעת אביצדק: ועדת החינוך בקול החינוך והמורשת יכולה להגיד ש"שערי תורה" זה מתחם ראשוני מסוגו שלמדו בו ילדים תורה, למדו בו ילדים גם עבודה.

יפעת אביצדק: קודם לכן היו רק בתי אולפנה וחינוך מסוג אחר.

יפעת אביצדק: כאן נולד משהו חדש.

יפעת אביצדק: עם כל הכבוד לעו"ד שחור, שאינני מכירה אותו, אני אינני יכולה לקבל פסיקה של בית דין רבני לעניין אם הרב קוק קשור או לא קשור.

יפעת אביצדק: יש דוקטורטים של חנה רם, של יוסי אבנרי.

יפעת אביצדק: הם חקרו את עניין קוק.

יפעת אביצדק: יש להם מסמכים.

יפעת אביצדק: תפקיד הדוקטורים לחקור היסטוריה.

יפעת אביצדק: זה לא התפקיד של בית הדין הרבני.

יפעת אביצדק: ירמי עושה את העבודה שלו בתור מחלקת שימור.

יפעת אביצדק: הוא לא יכול להחליט על תכנים או מה יהיה בפנים.

יפעת אביצדק: מחלקת השימור תדאג מאוד יפה למראה החיצוני, אבל אם כל המתחם הזה יהפוך להיות רק בית כנסת, שהוא קטן בתוך המתחם, וכל שאר המתחם יהיה רק בתי מגורים של אנשים שיש להם כסף לשלם את מה שנווה צדק מבקשת, אני חושבת שעשינו חטא לדורות הבאים.

יפעת אביצדק: צריך להקים ועדת היגוי ציבורית שתחליט מה יהיה בתוך המתחם הזה, כדי שגם ילדים וגם מבוגרים יוכלו להיכנס אליו.

חיים אמסלם: יש הקדש.

חיים אמסלם: יכולה להיות החלטה על שימור המקום והמבנה.

חיים אמסלם: להקדש יש מערכת של מבנים שלפעמים חלק מהמבנים משמשים להחזקת החלק האחר שלו.

חיים אמסלם: אי אפשר לבוא ולהגיד להם לקבוע את התכנים.

חיים אמסלם: בואו נפתח את ההקדש ונראה למה הוקדש המקום.

יפעת אביצדק: לא קבעתי תכנים.

יפעת אביצדק: מצידי שיהיה שם בית מדרש.

יעקב כץ: האם בנושא של מכירה של בית כנסת לנדל"ן יש חוק שאומר מה מותר להקדשים לעשות?

23531: בכל הקדש שנוסד בפני בית דין רבני יש לבית הדין סמכות לדון בו.

23531: יש לו סמכות לדון בכל מה שנוגע בקיומו, לדון בהחלפת אפוטרופוסים, לדון בשינוי במטרות, לדון בשינוי הנכס, ובלבד שהמטרה הראשונית של מייסד ההקדש תקוים כפי שבית הדין הרבני מבין אותה.

י.ד שחור: ביקשנו מהקונה להשאיר את בית הכנסת כדי שלא נצטרך להקים בית כנסת אחר.

י.ד שחור: הוא הסכים.

י.ד שחור: על פי ההלכה מותר להחליף בית כנסת בבית כנסת.

חיים אמסלם: אתם מדברים במכירה.

י.ד שחור: אנחנו מדברים על היסטוריה, על סנטימנטים.

י.ד שחור: ביקשנו מהקונה שיסכים להשאיר את בית הכנסת.

י.ד שחור: הוא הסכים.

י.ד שחור: הרבנים שלנו אמרו שזה לא יעזור לנו כי אם הוא לא ייתן לנו חכירה רשומה בטאבו אנחנו לא נשוחרר מלהקים בית כנסת אחר.

י.ד שחור: אנחנו ביקשנו מעיריית תל אביב לזמן את אדון שמסי ולומר לו להשאיר את בית הכנסת מבלי שייפגעו הזכויות שלו.

זבולון אורלב: על מה אתה מדבר, הרי כבר מכרת?

זבולון אורלב: יש לי חדשות רעות ליזם.

זבולון אורלב: הוא כנראה לא יוכל לגעת באף מבנה שמצוי שם.

י.ד שחור: על פי ההחלטות הסטטוטוריות אפשר יהיה לבנות בין הבתים.

זבולון אורלב: יכול להיות.

זבולון אורלב: נציג עיריית תל-אביב אמר שיש מקום פנוי לבנייה.

זבולון אורלב: מה לוח הזמנים?

זבולון אורלב: כרגע זה יצא להפקדה.

זבולון אורלב: אני מבין שפורסמה על כך הודעה בעיתונים בשבוע שעבר.

זבולון אורלב: יש 60 יום להתנגדויות?

ירמי הופמן: כן.

ירמי הופמן: נהוג בעיריית תל אביב יפו לזמן שמיעת התנגדויות בוועדה המקומית.

ירמי הופמן: ההמלצה של הוועדה המקומית, שהיא המלצה בלבד, מועברת לוועדה המחוזית.

ירמי הופמן: אחר כך הוועדה המחוזית מזמנת התנגדויות למחוז ושומעת בעצמה את כל ההתנגדויות.

ירמי הופמן: היא לוקחת בחשבון בהחלטתה את המלצת הוועדה המקומית.

זבולון אורלב: כמה זמן לוקח התהליך הזה?

ירמי הופמן: הרבה חודשים.

ירמי הופמן: הייתי מעריך שזה סדר גודל של שנה.

זבולון אורלב: במשך השנה הזאת היזם איננו יכול לעשות שום דבר .

זבולון אורלב: איך מבטיחים שלא קובעים עובדות בשטח על ידי כך שבא טרקטור והורס?

ירמי הופמן: זה החוק.

זבולון אורלב: מה יש חוץ מהחוק?

ירמי הופמן: אין דרך להבטיח משהו מנוגד לחוק.

זבולון אורלב: יש דרך לשים שם שלטים גדולים.

זבולון אורלב: אני לא יודע מה אומר החוק, אבל היזם יכול להגיד שהוא לא ידע, שאמרו לו משהו על בית כנסת שאותו הוא לא יכול להרוס אבל ביתר השטח הוא יכול להתחיל לבנות.

ירמי הופמן: היזם פנה לעיריית תל אביב עם יוזמה לבנייה של מגדל גבוה.

ירמי הופמן: היוזמה הגיע לשולחנו של מהנדס העיר, שהוציא סיכום ישיבה.

ירמי הופמן: כתוב בו מפורש שהמתחם שנדון כלול בתכנית שמספרה כך וכך.

ירמי הופמן: אותו יזם כבר לא יכול לטעון שהוא לא מודע לקיום של התכנית ולהוראות שלה.

זבולון אורלב: ואם הוא ימכור למישהו אחר שלא היה בישיבה אצל מהנדס העיר?

ארז קמינץ: ברגע שיש תכנית מופקדת לא יינתן היתר שסותר את הוראות התכנית אלא רק באישור ועדה מחוזית.

ארז קמינץ: אלו הוראות חוק התכנון והבנייה.

ארז קמינץ: אי אפשר לתת היתר להריסה.

ארז קמינץ: אם רוצים לבנות שם משהו צריך בשביל זה להרוס.

ארז קמינץ: מובן שאם אדם מעוניין לבנות ללא היתר, להרוס ללא היתר הוא יכול לעשות את זה, אבל הוא לוקח על עצמו את הסיכון.

ארז קמינץ: ברגע שיש תכנית מופקדת שפורסמה, שאלת ההסתמכות אינה רלוונטית.

אורי אורבך: מה נשאל מי שהורס מבנה לשימור, מי שבונה ללא היתר?

ארז קמינץ: זאת עבירת תכנון ובנייה שיש עליה עונשים פליליים, מינהליים.

יוסי פלד: מתי מישהו נענש?

ארז קמינץ: יש ענישה.

זבולון אורלב: אין ענישה מרתיעה במדינת ישראל כנגד עברייני חוקי התכנון והבנייה, כשבכלל זה גם הרס מבנים שמורים.

זבולון אורלב: אני מציע לעצמנו לא להירגע אחרי דברי ההרגעה, לא לצאת עדיין מהמקלטים.

זבולון אורלב: אני אומר לעיריית תל-אביב לשים שם שלטים שאומרים שהמתחם הופקד ואין רשות להרוס או לשנות.

זבולון אורלב: אולי המועצה לשימור אתרים תשים שם שלט.

זבולון אורלב: אלה שדואגים למתחם, שיואילו לבקר שם חדשות לבקרים.

ירמי הופמן: בתור מי שעוסק בנושא הזה יום- יום ומשחק הרבה חתול ועכבר עם אותם עבריינים, ככל שיהיו לנו כלים יותר אפקטיביים אנחנו נשמח להשתמש בהם.

זבולון אורלב: האם חלק מתכנית שימור זה לא גם סוגיית השימושים?

זבולון אורלב: הבעיה היא לא רק החזות החיצונית של הבניין, אלא גם מה נעשה בו.

ירמי הופמן: בהחלט.

ירמי הופמן: אני אגיד מה אומר התקנון לגבי השימושים המותרים במבנה הזה.

ירמי הופמן: השימוש העיקרי הוא מגורים.

ירמי הופמן: לדיירים באזור מגורים תותר הפעלת עסק שאינו מהווה מטרד.

ירמי הופמן: חלק מיחידת המגורים שלהם - לפחות 60% מהיחידה - מיועד למגורים.

ירמי הופמן: זה בתנאי שאותו דייר מתגורר בפועל באותה יחידת מגורים.

ירמי הופמן: בתאי השטח באזור מגורים שבהם מסומנת חזית מסחרית וחזית עם הוראות מיוחדות יותרו השימושים המפורטים בסעיפים מסחריים.

ירמי הופמן: הוועדה רשאית להתיר שימוש למלונאות בבניין שלם במגרשים ששטחם עולה על דונם, כפוף לבדיקה שתיעשה מפעם לפעם.

חיים אמסלם: כמעט ואין הגבלה.

ירמי הופמן: תלוי את מי שואלים.

ירמי הופמן: אם יש למישהו השגה בנוגע לשימושים המותרים הוא יכול להגיש את ההשגה הזאת.

זבולון אורלב: אני אומר למועצה שתשים לב לעניין.

זבולון אורלב: אם יש לה הערות לגבי השימושים בחלק מהמבנים, אז זאת ההזדמנות להגיש את ההתנגדויות.

זבולון אורלב: אני אומר את זה ליתר בעלי העניין הציבורי.

יוסי פלד: במתחם הזה אין זכויות.

יוסי פלד: זה לא מצב שצריך להפקיע ממישהו זכויות.

יוסי פלד: מכרו את הנכס ואין זכויות.

זבולון אורלב: מה שאומר מר הופמן זה לא מה שאתה אומר.

זבולון אורלב: התכנית המופקדת היא תוכנית שמשמרת את כל המבנים ללא יוצא דופן.

זבולון אורלב: מה שאין בה זה השימושים כמו שהייתי רוצה לראות אותם.

זבולון אורלב: צריך שייכנסו לתוך התכנים ויגידו שזה שימור לצרכי ציבור, שזה מקום להתכנסות.

זבולון אורלב: סוגיה שנייה היא אם במקומות שהם טוענים שניתן עדיין לבנות מבנים ניתן עדיין לבנות או אי אפשר לבנות.

זבולון אורלב: אלו שתי הבעיות שנשארות פתוחות להתנגדויות.

תמר טוכלר: כל יזם צריך להכין תיק תיעוד לבניין כחלק מהתהליך.

תמר טוכלר: היזם הכין תיק תיעוד.

תמר טוכלר: יצא לי גם לקרוא בתיק התיעוד הזה.

תמר טוכלר: יש שם תיאור מדויק של כל המבנים .

תמר טוכלר: כתוב שתקופת הזוהר הייתה בתקופתו של הרב קוק, רבה של יפו והמושבות החל מ1904.

תמר טוכלר: הרב קוק פרס את חסותו של בית הספר לתורה ומלאכה והפך לפטרונו.

תמר טוכלר: כך הגשים את חזונו של שילוב החומר ברוח.

תמר טוכלר: בית הכנסת "שערי תורה" הפך לבית כנסת המזוהה כבית כנסת של הרב קוק , והוא נהג להתפלל ולשמש כרב בית הכנסת.

תמר טוכלר: נווה צדק זה מקום של התחלות מאוד חשובות.

תמר טוכלר: זאת הפעם הראשונה שמדברים על החשיבות של שמירת ערכי הדת בין מייסדי תל-אביב.

תמר טוכלר: תושבי נווה צדק הם אנשים שחלק מהתרבות שלהם היה גם יהדות.

תמר טוכלר: קוצו של נווה צדק נשרף, הוצת.

תמר טוכלר: היו עשרות בתי כנסת.

תמר טוכלר: זה לא להאמין מה עושים לבתי הכנסת.

תמר טוכלר: הראנו את ההרס של בית הכנסת לרב לאו.

תמר טוכלר: אני אומרת לך את זה כבן אדם חילוני.

תמר טוכלר: זה כואב.

תמר טוכלר: בתוך תיק התיעוד אנחנו מוצאים איורים שהופיעו בתוך כתובות, אנחנו מכירים סיפורים.

תמר טוכלר: זה היה חשוב ברמה הלאומית.

תמר טוכלר: למרכז של הרב קוק ולפעילות של הרב קוק הייתה חשיבות גדולה מאוד בתקופת העלייה הראשונה והשנייה.

תמר טוכלר: חייבים להתייחס לזה ברמה הלאומית, לא כנקודה, לא כעוד בית כנסת, אלא כאל אתר בעל חשיבות גדולה.

תמר טוכלר: עצם האמירה של ועדת החינוך שיצא מכתב וזה הגיע לוועדה המחוזית הצליח מאוד להשפיע.

תמר טוכלר: נכון שיש לזה חשיבות אדריכלית, מורשתית, אבל יש לזה גם חשיבות תרבותית ולאומית ממדרגה ראשונה.

זבולון אורלב: אני מניח שהפרוטוקול שלנו הוא פרוטוקול פתוח שמי שירצה יוכל לקרוא בו.

זבולון אורלב: אני יוצא מתוך הנחה שתוציאו את הפרוטוקול מהאינטרנט ותעבירו אותו לוועדה המחוזית.

זבולון אורלב: יכול להיות שנתייצב שם במקלנו ותרמילנו.

זבולון אורלב: גם לנו מותר להגיש התנגדויות.

זבולון אורלב: יכול להיות שגם אנחנו נהיה חלק מהעניין הזה.

אורי אורבך: החשש הגדול הוא שבטעות דחפור יעשה רוורס ויהרוס את המבנים.

אורי אורבך: רוב הדברים הרעים שקורים במקומות האלה הם בתום לב, הם לא בזדון.

אורי אורבך: בזדון מסתדרים.

אורי אורבך: כדי למנוע טעויות התכנסנו פה.

אורי אורבך: אנחנו רוצים להבהיר מה הם המקומות, מה הוא המתחם שהוא לשימור.

אורי אורבך: זה במסגרת חוק.

אורי אורבך: אחרי שהרשויות החליטו ויש הפקדות אסור לגעת לרעה במתחם הרשום, כולל בית הכנסת, כולל בית המלאכה וכל הכרוך בכך.

אורי אורבך: אסור שמשהו ייהרס ממה שאסור לו להיהרס בשל החשיבות האדריכלית ובשל החשיבות ההיסטורית.

חיים אמסלם: יש החלטה של בית הדין.

חיים אמסלם: אין על זה ויכוח.

חיים אמסלם: בית הדין פסק על בעלות.

חיים אמסלם: הוא פסק גם שניתן למכור.

חיים אמסלם: יש על זה ערעור.

י.ד שחור: אין ערעור.

י.ד שחור: המכירה היא מכירה.

חיים אמסלם: יש החלטת בית הדין על הבעלות.

חיים אמסלם: בית הדין יכול להחליט ולומר אם למכור או לא למכור.

חיים אמסלם: הוא החליט שמותר למכור.

חיים אמסלם: יש נגד זה עתירה כדי לברר את זה.

חיים אמסלם: זה עוד לא נפסק.

חיים אמסלם: המועצה לשימור אתרים נכנסה לתמונה.

חיים אמסלם: היא ישנה שנים.

זבולון אורלב: היא אמרה שמ1986 היא מטפלת בזה.

חיים אמסלם: עד עכשיו לא ניתנה החלטה.

חיים אמסלם: יש פה יזם שקנה.

חיים אמסלם: יש בפני היזם מספר ברירות.

חיים אמסלם: או שהיזם יחכה כדי לראות את התוצאות, או שהיזם יגיד שלא מתאים לו הסיפור והוא מבטל, או שהחלטת המועצה לשימור אתרים תידחה כי יש התנגדויות לדבר הזה.

חיים אמסלם: יש קשר שלא מוטל בסימן שאלה והוא שהרב קוק הגיע והיה מתפלל בבית כנסת "שערי תורה".

חיים אמסלם: זה כמו שהרב עובדיה יוסף ב90% מהמוסדות הספרדיים בארץ ישראל מעורב.

חיים אמסלם: זה לא אומר שיש לו בעלות.

חיים אמסלם: הקשר של הרב קוק ל"שערי תורה" עוד לא מחייב שום דבר לגבי המורשת הכללית של הרב קוק.

חיים אמסלם: בדרך כלל לא יימכר ולא ייגאל הקדש.

חיים אמסלם: בית הדין פסק שאפשר למכור ולהעביר את זה הלאה.

חיים אמסלם: הכל מתחיל ונגמר בהחלטה של הערכאות השיפוטיות.

זבולון אורלב: הוועדה לא עסקה בסוגיית הבעלות.

זבולון אורלב: לא ראינו מסמכים, לא קראנו את פסקי הדין, לא ביקשנו מהיועצת המשפטית לעבור על המצב המשפטי ולתת לנו סקירה.

זבולון אורלב: הוועדה איננה עוסקת בשאלת הבעלות.

מישאל כהן: אני רוצה לומר מה הערך של מקום שימור, מה זה עשה לי.

מישאל כהן: אני באתי לתל אביב.

מישאל כהן: אני גר בחברון.

מישאל כהן: עזבתי את המשפחה, את הפרנסה.

מישאל כהן: מה האידיאל?

מישאל כהן: לבוא לתל אביב.

מישאל כהן: לאן לבוא?

מישאל כהן: לרב קוק, לנווה צדק.

מישאל כהן: הגעתי לנווה צדק בכל מיני דרכים.

מישאל כהן: בסוף התברר ששם אני לא יכול כי עולה שם המון כסף.

מישאל כהן: אמרתי שצריך להיות קרוב לרב קוק כי הייתה שם כזאת תורה גדולה.

מישאל כהן: הציעו לי בשכונת שפירא.

מישאל כהן: שכונת שפירא הייתה שכונה של עובדים זרים, סמים.

מישאל כהן: אני באתי מכוחו של השימור הזה.

מישאל כהן: היום שכונת שפירא עם ישיבה, 30 משפחות, בית ספר שהיה בסכנת סגירה חזר לעצמו.

מישאל כהן: הגן של העובדים הזרים חזר להיות הגן של השכונה.

מישאל כהן: מדרשה, מכינה.

מישאל כהן: אומר לי ישראל זעירא שפרצתי גם את הדרך ליפו.

מישאל כהן: הבעיה היא שאני לא יכול לקנות שם דירה כי המחירים שולשו.

מישאל כהן: תראו מה עשה ערך של שימור גם לנושא של החינוך.

מישאל כהן: זה בגלל שהיה את העניין של לשמר את המקום של הרב קוק.

מישאל כהן: כל שבוע הקפדתי להתפלל בבית כנסת של הרב קוק.

מישאל כהן: בית הכנסת של הרב אשלג, שהוא גם מפורסם, שרוף בגלל שלא דאגו לשימור.

ארז קמינץ: ביחס לעניין באופן כללי, לא לעניין התיק הספציפי הזה.

ארז קמינץ: שאלת סמכותו של בית הדין הרבני לאשר מכירה של נכס מרכזי של ההקדש היא שאלה תלויה ועומדת.

ארז קמינץ: לא בהכרח אנחנו סבורים שיש סמכות כזאת.

ארז קמינץ: הדבר תלוי בשנת הקמת ההקדש ובדברים נוספים.

ארז קמינץ: אני מבין שיש עתירה לבג"ץ והדברים יתבררו גם בהקשר הזה.

ארז קמינץ: נקודה שנייה היא ביחס לשאלת השימור אל מול דיני ההקדשות.

ארז קמינץ: הטיעונים האלה הם טיעונים שצריכים להישמע ביום ההתנגדויות.

זבולון אורלב: גם, לא רק.

ארז קמינץ: בוודאי.

ארז קמינץ: צריך לזכור את הערכים זה מול זה כאשר מצד אחד התכנית היא תכנית מאפשרת, היא לא מחייבת, היא יכולה לאסור דברים מסוימים לעשות, ומצד שני היא לא יכולה לייצר מקורות הכנסה לצורך פעולות השימור אלא אם כן היא נותנת אפשרויות כאלו.

ארז קמינץ: שאלת המגורים במתחם מייצרת איזו שהיא יכולת הכנסה לצורך פעולות השימור.

ארז קמינץ: נעשה פה גם ניוד זכויות.

ארז קמינץ: מוצאים את זה במתחם עצמו.

ארז קמינץ: צריך לזכור את הערך הזה, בוודאי בדיון פתוח בהתנגדויות.

ארז קמינץ: בהקשר של דיני ההקדשות.

ארז קמינץ: דיני ההקדשות לא שוללים את דיני התכנון והבנייה.

ארז קמינץ: אם דיני ההקדשות יחייבו פעילות מסוג מסוים של בית כנסת, אז יהיו חייבים לעשות שם את הפעילות הזאת בלי כל קשר לשאלה מה התכנון איפשר.

זבולון אורלב: אדוני אמר שתכנית שימור לוקחת בחשבון את האפשרות לתת ליזמים אפשרות ליצור הכנסות כדי לממן את השימור.

זבולון אורלב: רציתי רק לומר שיש יוצאי דופן.

זבולון אורלב: אני יודע.

זבולון אורלב: הייתי מעורב במאבק בדרום הקריה.

זבולון אורלב: אני יודע מי מימן.

זבולון אורלב: לא הייתי רוצה שיצא כאן בוועדה כאילו שהאופציה היחידה שקיימת לשימור זה לאפשר ליזמים לעשות עוד כל מיני דברים על מנת שיהיה כסף לשימור.

זבולון אורלב: לפעמים צריך להשקיע כסף ציבורי לשימור אם אין אלטרנטיבה.

זבולון אורלב: במקרה הזה אין לי דעה ואין לי עמדה, אבל שתי האופציות לגיטימיות וראויות.

זבולון אורלב: ירמי הופמן צריך לזכור שנדרשים קריטריונים מאוד ברורים ללמה גוף ציבורי משקיע בגוף פרטי.

זבולון אורלב: מדינת ישראל לא משתתפת בכלל בנושא של מימון שימור.

זבולון אורלב: מי זאת המדינה?

ירמי הופמן: הממשלה.

ירמי הופמן: היא אפילו לא מכירה בהוצאות שימור כהוצאות במס.

ירמי הופמן: יש בעיות רבות שמקשות עלינו לממש את השימור.

ירמי הופמן: לגבי אפשרויות של אבטחת האתר.

ירמי הופמן: האתר לא נמצא במצב טוב.

ירמי הופמן: מכיוון שהתכנית היא תכנית מאפשרת ולא תכנית מחייבת, אנחנו עלולים להיפגש פה עוד 10 שנים במצב יותר גרוע.

ירמי הופמן: התוספת הרביעית לחוק התכנון והבנייה נותנת לרשות המקומית כלים לחייב שיפוץ של הבניין באופן מיידי.

ירמי הופמן: אנחנו לא משתמשים בסעיפים האלה הרבה.

ירמי הופמן: הנושא עדיין לא מוצה.

ירמי הופמן: אני חושב שעיריית תל אביב היא היחידה שהוציאה עד היום צווי שיפוץ והצליחה לממש אותם.

ירמי הופמן: אני חושב שזה נושא שהוועדה המכובדת צריכה לבחון.

זבולון אורלב: מי מוסמך להוציא את הצווים?

זבולון אורלב: הוועדה המקומית?

ירמי הופמן: ועדת השימור של הרשות המקומית.

זבולון אורלב: למה ועדת השימור המקומית לא תוציא כזה צו?

ירמי הופמן: בגלל החשש לנושא של תביעות משפטיות אנחנו מוציאים היום צווים כאלה.

ירמי הופמן: אנחנו מגדירים קריטריונים להוצאת הצווים האלה.

ירמי הופמן: יש היום שני קריטריונים.

ירמי הופמן: קריטריון אחד של מבנים שיוצרים נזק סביבתי גדול, כלומר סכנה לציבור, וקריטריון שני של מתחמים שבהם העירייה משקיעה כספים לפיתוח ואז לצורך הפיתוח אנחנו דורשים מגופים פרטיים להשתתף בתוך התהליך.

ירמי הופמן: זה כמו מתחם ביאליק ורח' אבן גבירול.

זבולון אורלב: האם יש מקום שצו השיפוץ יחייב?

זבולון אורלב: יש לכם סמכות לחייב את היזם?

ירמי הופמן: אני לא יודע לומר על בסיס איזה קריטריון, אבל אפשר לעשות את זה.

שאול מייזליש: אחד הדברים שבאמת אולי פוסחים עליהם זאת המעורבות העצומה של הרב קוק בתוך הבניין.

שאול מייזליש: יש תחושה שהיזמים מנסים להסיט את המעורבות הזאת.

זבולון אורלב: היזם היה בסדר.

שאול מייזליש: צריך להפוך את המקום הזה למקום עלייה לרגל לציבור הכללי כדי ללמוד מי היה הרב קוק.

שאול מייזליש: צריך שעיריית תל-אביב תצא באיזו יוזמה ללמד מי היה הרב קוק.

שאול מייזליש: אני קורא על הרב קוק בתחקיר שעשיתי ובכתבה שפרסמתי.

שאול מייזליש: פנו אלי עשרות ישיבות תיכוניות שרצו לבוא ולהפגין, שרצו למחות על איך עוקרים מבנה שכזה מתוך הנוף האורבני של תל –אביב.

זבולון אורלב: לא עוקרים.

שאול מייזליש: המתחם הזה צריך לעמוד ולהיות אבן שואבת.

שאול מייזליש: אני קורא על הרב קוק שמינה את גיסו, הרב יוסף רבי, למנהל הישיבה.

שאול מייזליש: אני קורא על הרב קוק, שהוא זה שספרי החשבונאות של הישיבה היו עוברים אליו, הוא זה שניהל את הישיבה פיזית.

זבולון אורלב: אתה מודע לפסק הדין בבית הדין האזורי שלא הכיר בשום קשר?

שאול מייזליש: את זה אני לא מבין.

שאול מייזליש: גם בתשובה לאורי אורבך אומר שר הפנים שהוא לא מבין איך בית הדין הרבני נתן גושפנקא לעניין.

זבולון אורלב: גם אני לא מבין, אבל אין לי כרגע פסק.

זבולון אורלב: העניין תלוי ועומד.

זבולון אורלב: לא לשם כך התכנסנו.

זבולון אורלב: אני מוכן שנקיים כאן דיון היסטורי.

זבולון אורלב: אפשר לקיים כאן דיון רציני, נוקב, להביא את כותבי המחקרים מה הזיקה של הרב קוק למקום.

זבולון אורלב: אני זימנתי את הדיון לעניין שימור המקום.

יוסף פריימן: סבי היה הרב סגל.

יוסף פריימן: הוא היה במשך 40 שנה ראש הישיבה "שערי תורה".

יוסף פריימן: את הסיפורים אני מכיר מהבעיות הכלכליות.

יוסף פריימן: הסבתא התלוננה על זה שאף פעם לא הייתה פרנסה והרב קוק היה עושה את המגביות.

יוסף פריימן: בשבילי המסר הוא המסר החינוכי של להביא לתל אביב משהו ערכי.

יוסף פריימן: אני תל-אביבי.

יוסף פריימן: מעט מאוד ילדים דתיים אפשר למצוא בצפון תל אביב.

יוסף פריימן: אני חי בשכונת בבלי.

יוסף פריימן: כמות הילדים זה קומץ.

יוסף פריימן: אין הרבה משפחות צעירות בתל אביב.

יוסף פריימן: צריך משהו שיביא את החבר'ה לתל-אביב.

יוסף פריימן: צריך ליצור איזה שהוא קשר בין תל-אביב להיסטוריה.

יוסף פריימן: אני לא מדבר במובן הדתי.

יוסף פריימן: צריך להביא את המסר שהביא הרב קוק.

יוסף פריימן: החיבור של תורה ועבודה בתל אביב הוא מושלם.

יוסף פריימן: מעבר לבני עקיבא, שזה חשוב, המקום של הרב קוק הוא חשוב.

יוסף פריימן: המורשת ההיסטורית היא ערך עליון.

יוסף פריימן: אנחנו מאוד נברך על זה.

ישראל זעירא: תודה על הדיון.

ישראל זעירא: אני מבין שהחוק לא מחייב שאחרי שישמרו את הצד החיצוני של בית הכנסת בית הכנסת לא יהפוך לנדל"ן.

זבולון אורלב: דיברו על השימושים.

זבולון אורלב: השימושים עדיין לא מסודרים.

זבולון אורלב: את זה צריך לסדר במסגרת ההתנגדויות.

ישראל זעירא: יכול להיות שהחוק לא מחייב את ואז ממילא צריך לחוקק חוק של מבנה היסטורי.

זבולון אורלב: החוק נותן סמכות לוועדה המחוזית לעשות שימושים.

זבולון אורלב: החוק הפקיד את הסמכות הזאת בידי הוועדה המחוזית.

זבולון אורלב: הוא לא מחייב אותה.

זבולון אורלב: היא יכולה לקבוע מה יהיו השימושים.

י.ד שחור: לא כדאי לבעלים להרוס.

י.ד שחור: צריך רישיון להריסה.

י.ד שחור: אם הוא יהרוס אפילו לבנה אחת הוא יפסיד הרבה מיליונים.

י.ד שחור: זה לא מקרה מתאים.

י.ד שחור: יש מקרים שגונבים.

י.ד שחור: אנחנו עדיין לא בגו'נגל.

זבולון אורלב: אני יכול להראות לך 10 מקרים לפחות במדינת ישראל שנהרסו מבנים שמורים ושניתן היתר לבנייה.

זבולון אורלב: גם מר הופמן מהנהן בראשו להסכמה.

זבולון אורלב: גם מר פלדמן מהנהן בראשו להסכמה.

י.ד שחור: לא כדאי.

י.ד שחור: גם עבריין עושה חשבון אם כדאי או לא כדאי.

י.ד שחור: הסבא שצויין פה היה ר"מ בישיבה, הוא לא היה ראש הישיבה.

י.ד שחור: הוא היה היחיד שהיה תלמיד חכם.

י.ד שחור: כאן הוא חתם שהוא קיבל פיצויים ממנו.

זבולון אורלב: כאן גם הוא חתם שהוא לא ראש הישיבה?

י.ד שחור: הוא לא היה ראש הישיבה.

י.ד שחור: זאת הייתה ישיבה עד כיתה ח'.

י.ד שחור: ראש הישיבה היה הרב ישראל איסר שפירא.

זבולון אורלב: הואיל ואתם כופרים בכל הסוגיה שלרב קוק אין קשר למקום הזה.

זבולון אורלב: .

י.ד שחור: לא אמרתי את זה.

י.ד שחור: אמרתי שבית הדין פסק.

י.ד שחור: במקרה הזה הרב קוק ביקר בכל בתי הכנסת ביפו, לא רק בבית הכנסת הזה.

י.ד שחור: במקרה הזה הוא נמנע מלהתערב יותר מידי, כיוון שגיסו, הרב רבי, היה רב בית הכנסת.

י.ד שחור: יש פסק שאומר שאין להקדש קשר ישיר עם הרב קוק.

י.ד שחור: אני מבקש מכם לא להחליט על דבר שלא קיים.

י.ד שחור: ביקשתי מכם לא לכתוב "מתחם הרב קוק".

זבולון אורלב: אני אקבל את דעתך.

זבולון אורלב: אני לא יודע אם בית הדין הוא המקום לבירור ההיסטוריה של מדינת ישראל.

זבולון אורלב: אני מבין שלבית הדין יש את הסמכויות שלו.

זבולון אורלב: אני לא בטוח שבסמכויות הוא יכול לקבוע את ההיסטוריה כפי שכל אחד מבין אותה.

זבולון אורלב: בוודאי שאין לו סמכות להיות ועדת השמות של שכונות בתל-אביב.

שאול מייזליש: היו 4 פגישות בין באי תלמוד תורה לרב קוק.

שאול מייזליש: .

זבולון אורלב: אני לא עשיתי עבודת מחקר מעמיקה.

זבולון אורלב: אתה בוודאי העמקת בסוגיה הזאת הרבה יותר ממני.

זבולון אורלב: נער הייתי וגם בגרתי כדי לדעת שלפעמים אני לא צריך בשאלות מסוימות להעמיק כדי לדעת האם יש קשר, זיקה.

זבולון אורלב: אני לא יכול להגיד שיש בלעדיות של הרב קוק על המתחם הזה.

י.ד שחור: אין חולק על כך שהייתה לו זיקה לרב קוק.

זבולון אורלב: אני לא מקבל את זה שאתה אומר לי שהקשר של הרב קוק היה מקרי והוא לא רצה להתערב.

זבולון אורלב: כנראה שהאמת נמצאת אי שם באמצע.

זבולון אורלב: הרב קוק היה רבה של תל אביב.

זבולון אורלב: מדובר לכל הדעות באחד המתחמים שהיו מוקדים של החיים הרוחניים והדתיים של תל אביב שבהם נפרצה הדרך של תורת ארץ ישראל.

זבולון אורלב: המתחם הזה הוא ייחודי.

שאול מייזליש: אמר בית הדין: "הרב קוק מעולם לא היה רב בית הכנסת, לא מסר שיעורים אלא בא לבקר".

שאול מייזליש: הוא בחן את התלמידים באופן קבוע, הוא זה שיצר את הקודקס של הלימודים.

זבולון אורלב: מוסכם על דעת הכל כי המתחם, שחלק קוראים לו "מתחם שערי תורה" וחלק קוראים לו "מתחם הרב קוק", הוא בעל משמעות היסטורית, יהודית, לאומית, חינוכית ומקומית להבנת מורשת חידוש ההתיישבות בארץ ישראל בשלהי המאה ה19, בתחילת המאה ה-20.

זבולון אורלב: אשר על כן רואה הוועדה חשיבות לאומית בדאגה בשימור המתחם בשלמותו, לרבות אפשרות שימושים לפחות בחלק ממבניו כדי לאפשר שימוש ציבורי, תרבותי, חינוכי ראוי לחשיפת התרבות, הרוח וחיי הדת בתקופה זו לציבור הרחב.

זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את הדיווח של עיריית תל-אביב על כך שהוועדה המקומית והמחוזית אישרו תוכנית שימור, שמספרה 3051, להפקדה ושפורסמה בסוף שבוע שעבר (8, 9 במאי 2009) .

זבולון אורלב: כמו כן רשמה הוועדה את לוח הזמנים המשוער שהוצג על ידי נציג העירייה, לפיו מוקצים 60 יום להגשת התנגדויות ולאחר מכן תקופה של קרוב לשנה לשמיעת ההתנגדויות בוועדה המקומית ובוועדה המחוזית.

זבולון אורלב: הוועדה מדגישה בזאת כי לא היה לה עניין והיא לא עסקה בשאלת הבעלות התלויה ועומדת בערכאות.

זבולון אורלב: הוועדה פונה לעירייה לתת תשומת לב מיוחדת כי עד להשלמת ההליכים לא ייהרסו המבנים, וכן מבקשת הוועדה מהעירייה להפעיל את סמכותה בחוק ולהוציא צו שיפוץ כדי להבטיח את קיומם ושימורם המינימאלי של המבנים עד להשלמת ההליכים הסטטוטוריים של התכנון.

זבולון אורלב: הוועדה רושמת לפניה שהסיכום הזה הוא בהסכמת חברי הכנסת ואין הערות לכל יתר המשתתפים.

זבולון אורלב: תודה רבה, הישיבה נעולה.