ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 6, 2009-05-12 09:30

זבולון אורלב: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא:

זבולון אורלב: הקלות בבחינות הבגרות לתלמידי הדרום.

זבולון אורלב: בערב יום הזיכרון ביקרתי בכמה מוסדות חינוך, ביניהם באולפנא באבן שמואל כי רצו שאני אעביר מורשת קרב ואדבר על יום העצמאות, ובכל מקום שהגעתי אליו דיברו אתי על סוגיית ההקלות בבחינות.

זבולון אורלב: דיברתי עם לאה רוזנברג והיא אמרה לי שהחליטו לתת הקלות רק בטווח של 10 קילומטרים ובתור בונוס נוסף להכניס גם את אשקלון.

זבולון אורלב: שאלתי אותה האם יש נתונים שונים בין שדרות לנתיבות ביחס למספר האזעקות ב'עופרת יצוקה' ומה ההשוואה בין שדרות לבין באר-שבע.

זבולון אורלב: למה קבעו דווקא 10 קילומטר, חוץ מזה שיש הבחנות בזמן התרעה?

מרינה סולודקין: גם בבאר-שבע לא למדו.

זבולון אורלב: נכון.

זבולון אורלב: הראו לי את הנתונים ועל פי הנתונים אין הבחנות גדולות בין כל יישובי הדרום ביחס להשבתות, ביחס לאי לימודים סדירים וביחס לנפילות.

זבולון אורלב: הואיל ויושבים פה אנשי חינוך אנחנו מבינים שהעניין הוא לא ספירה של אי ימי לימודים, כי גם אם יש ספירה כזאת, מדובר בכל המתח ובאווירה שמסביב.

זבולון אורלב: אני זוכר מה היה בצפון – בצפון משרד החינוך לא נהג ביד קפוצה וההקלות הן לא תוספת ציונים בהכרח.

זבולון אורלב: ההקלות נותנות עוד זמן, אולי מקטינות קצת חומר ונשמע מרחלה בדיוק במה מדובר.

ציון פיניאן: הייתי מנהל בית ספר תיכון במשך עשר שנים ובמשך חמש שנים הייתי סגן ראש העיר בטבריה.

ציון פיניאן: במשך תשע שנים ריכזתי את בחינות הבגרות האקסטרניות בתיכון דתי בטבריה ובמבצע שלום הגליל החליטו להוסיף ציון לכל התלמידים.

זבולון אורלב: לא בדיוק מוסיפים ציון.

ציון פיניאן: מעגלים כלפי מעלה.

זבולון אורלב: יש פה אנשים מומחים.

זבולון אורלב: יושבת פה מנהלת מחוז דרום, שיש לה עוד זכות כי היא מנכ"לית משרד החינוך לשעבר.

זבולון אורלב: יושבת פה מנהלת אגף הבחינות ואלה שתי הנשים שמוסמכות לדבר בעניין.

זבולון אורלב: נמצא פה גם דוד מנצור, נציג הסתדרות המורים.

זבולון אורלב: רחלה, בבקשה, תסבירי על איזה הקלות מדובר.

רחלה שיפר: כמי שעמדה בראש אגף הבחינות בכל שנות האינתיפאדה – נכנסתי לתפקידי בדיוק ביום הפיגוע בדולפינריום – אני מבקשת להגיד שלמדתי מהנסיון הנורא הזה, שקשה מאד עד בלתי אפשרי לדרג חרדות, סבל, חוויות קשות ואת המצוקות שהתלמידים עוברים באופן כזה שניתן יהיה לכמת את זה להקלה בבחינת בגרות.

רחלה שיפר: הבחינה באה לסכם את הידע וההישגים של התלמיד ואני תבעתי את המונח שההקלה היא לא פיצוי על סבל או על מצוקה כלשהי.

רחלה שיפר: מראשית שנות האלפיים העיר שדרות ויישובי עוטף עזה סובלים קשה מאד מירי קסאמים והפסקות תדירות בשגרת הלימודים.

רחלה שיפר: החסר בימי לימודים טופל במשרד החינוך באופן של חריגים.

רחלה שיפר: לא ניתנה כל הקלה גורפת, כולל כאשר עמירה באה ממחוז דרום להיות מנכ"לית משרד החינוך וגם אז היא שמרה על הקו שאין הקלות גורפות אלא כל מקרה מטופל לגופו.

זבולון אורלב: מה זה כל מקרה?

זבולון אורלב: כל תלמיד?

רחלה שיפר: יישוב ואירוע.

רחלה שיפר: לדוגמה, בימי בחינות הייתי בקשר טלפוני עם מנהלי בתי הספר בשדרות והם היו אומרים לי שיש עכשיו 'צבע אדום' ואז אישרנו להם הארכת זמן לבחינה.

רחלה שיפר: אם זה היה לקראת סוף הבחינה מצאנו לנכון להחשיב את מה שהתלמידים הספיקו לענות עליו כמאה אחוזים, אם אחרי האזעקה הם התפזרו לבתים.

רחלה שיפר: כלומר, בכל אירוע ואירוע נתנו את המענה המיידי הנדרש.

רחלה שיפר: זכור לי היטב המכתב שכתב ראש העיר לשעבר לשרת החינוך לשעבר ובו הוא מתגאה שההישגים של התלמידים בשדרות בבחינות הבגרות היו יפים, על אף שהם התמודדו בזה יחד עם כל ילדי הארץ.

זבולון אורלב: אין קבוצת ביקורת, כלומר יכול להיות שהתוצאות יכלו להיות עוד יותר טובות.

זבולון אורלב: את בעצמך אמרת שבמשך תקופה ארוכה שדרות מופגזת וכל אחד מבין שאם כל ערב, כאשר התלמידים מתכוננים לבחינות בגרות, יש 'צבע אדום', הם לא יכולים ללכת ללמוד.

זבולון אורלב: בזה לא מתחשבים?

זבולון אורלב: עם כל הכבוד לראש העיר לשעבר ולשרה לשעבר, יכול להיות שכן עשו עוול לתלמידים?

רחלה שיפר: נקודת המפנה חלה בחורף, מייד אחרי חופשת סוכות היו מטחים אדירים ברצף, שבלתי אפשרי היה לקיים בו לימודים במשך כחודשיים.

זבולון אורלב: ארבעים קסאמים ביום.

רחלה שיפר: אז, לראשונה, הוחלט במשרד החינוך על התאמה של שאלון לתלמידי שדרות ועוטף עזה בהתאם לחומר שהם הספיקו ללמוד.

ציון פיניאן: כלומר, בנו להם מבחן מיוחד?

זבולון אורלב: צמצמו להם את החומר.

רחלה שיפר: השאלון הקיים לכל תלמידי הארץ הוא גם השאלון שלהם.

רחלה שיפר: בחורף יש בחינות אך ורק במקצועות החובה ובמקצועות אלה ביקשתי מכל מפקח מרכז (מפמ"ר) לדבר עם המנהלים בבתי הספר האלה, 10 בתי ספר, ולשאול אותם מה הם הספיקו ללמד מבחינת החומר.

רחלה שיפר: אז היתה להם הכוונה על איזה שאלות הם אמורים לענות כדי למצות את הידע שלהם.

זבולון אורלב: כלומר, תלמיד קיבל שאלון ואמרו לו, לדוגמה, שעל שאלות 1, 5 ו-8 הוא לא חייב לענות.

רחלה שיפר: כן.

יהודית גידלי: השאלה היא האם זה לא מקטין להם את זכות הבחירה.

ציון פיניאן: ואם תלמיד ידע את השאלה שאמרו לו לא לפתור, האם ניתנה לו הזכות לפתור אותה?

רחלה שיפר: יש תלמידים שמילאו את כל השאלון.

זבולון אורלב: וגם נתנו הארכת זמן?

רחלה שיפר: כן.

זבולון אורלב: כלומר, צמצום החומר שעליו הוא נבחן.

רחלה שיפר: התאמת הבחינה למה שהוא הספיק ללמוד.

זבולון אורלב: אלה שתי ההקלות שקיימות?

רחלה שיפר: כן, וזה מחורף תשס"ז.

עמירה חיים: צריך לומר שכל החשיבה לגבי ההקלות שיקבלו בתי הספר היתה בהתייעצות עם הרשויות המקומיות וגם התלמידים היו שותפים.

עמירה חיים: אנחנו רצינו ליצור מצב שבו הבחינות בשדרות ובעוטף עזה תהיינה בחינות קבילות וברמה, כדי שלא יאמרו באקדמיה שבשדרות לא למדו.

זבולון אורלב: אין ויכוח על זה.

עמירה חיים: טיפלנו בנושא מכמה כיוונים – כיוון אחד הוא מתן תגבורים, וזה היה טיפול מאד רציני ואינטנסיבי במשך כל שמונה השנים האחרונות.

עמירה חיים: התלמידים קיבלו סיוע מאד מסיבי כדי שיוכלו להיות מוכנים והיו ילדים שקיבלו עזרה בקבוצות קטנות כמעט בבית.

זבולון אורלב: האם יש השוואה של גרף הציונים בין האיזור שבו היו ההקלות לבין איזורים אחרים בארץ?

עמירה חיים: צריך להבין שהיקף ההקלות הוא לא היקף גדול כדי לא ליצור מצב שבו הילדים יידעו מראש שיש להם הקלות, יקלו ראש בלימודים, גם המורים יתנהלו אחרת וכן הלאה.

עמירה חיים: זה היה דבר מאד מאד מרכזי.

ציון פיניאן: איפה הכשלון?

ציון פיניאן: האם זה במקצועות מתמטיקה, לשון ואנגלית?

ציון פיניאן: עשיתי עבודה בפריפריה ורוב הכשלונות הם בשלושת המקצועות האלה.

ציון פיניאן: האם העזרה שנתתם בעוטף עזה עזרה או לא?

עמירה חיים: ההישגים במחוז דרום בשנת הלימודים האחרונה היו גבוהים באופן כללי, 2% יותר מהממוצע הארצי.

עמירה חיים: לראשונה מחוז דרום עבר את הממוצע הארצי לפני שנה.

עמירה חיים: עד לפני כן הצלחנו לאט לאט להשתוות לממוצע הארצי ועכשיו עברנו אותו.

עמירה חיים: זה הישג וההישג הזה קשור לעבודה מאד מאד אינטנסיבית במישורים רבים, בעבודה מאד משמעותית, בביטול 3 יחידות באנגלית מתוך חשיבה למצוינות, תגבורים משמעותיים ועוד.

עמירה חיים: בשדרות ההישגים עלו באופן מאד משמעותי והם הגיעו ל-84% בגרות.

נחמן שי: אני זוכר שהשרה לשעבר הופיעה והצביעה דווקא על עלייה.

זבולון אורלב: יכול להיות שעדיין חסמו תלמידים.

עמירה חיים: אני רוצה להסביר איך הגענו ל-84% בגרות בשדרות.

יהודית גידלי: מהשנתון או מהניגשים?

זבולון אורלב: בספירה הרגילה.

עמירה חיים: מכל הלומדים.

זבולון אורלב: עשו לי טובה, אל תיכנסו לזה.

עמירה חיים: מכל הלומדים.

עמירה חיים: צוות המורים והתלמידים הרגיש אחרי עבודה מאד אינטנסיבית שלנו מול התלמידים והמורים שהם מחזיקים את החוסן של האיזור ושל מדינת ישראל.

עמירה חיים: הם הרגישו את זה וגם אנחנו הרגשנו את זה.

עמירה חיים: הקפדנו לטעת את ההרגשה הזאת בלבם.

עמירה חיים: בהתחלה היו השבתות, ראש העיר סגר את מערכת החינוך כל שני וחמישי והיה גם קשה להתמודד מולו ולהסביר לו: אני, אתה, אנחנו החוסן של מדינת ישראל.

עמירה חיים: אסור שהמערכת תיסגר.

עמירה חיים: אסור.

עמירה חיים: משרד החינוך לקח את הנושא הזה בצורה מאד רצינית וקיבלנו עוד שעות תגבורים רבות.

עמירה חיים: קיבלנו מהמשרד תקציב מיוחד כדי שהתלמידים לא יפסידו חומר.

עמירה חיים: עם זאת, נתנו הארכת זמן במשך כל השנים הללו כי באמצע הבחינה היו קסאמים ו'

עמירה חיים: צבע אדום', אבל הילדים התכוננו לבחינה וידעו את החומר.

עמירה חיים: ב-2007 המצב החמיר והילדים לא הספיקו חומר ולכן ניתנו להם הקלות, אבל אני לא רוצה שנצא מפה בהרגשה שזה משהו כל כך כבד כי את רוב החומר הם ידעו ועברו את הבחינות.

עמירה חיים: במרחק 10 קילומטרים בעזה מדובר בקבוצת בתי ספר שחוו מלחמה מתמשכת והם חיים בשגרת חירום מאד מאד ארוכה.

עמירה חיים: לכן חשבנו שצריך לבודד אותם מאיזור אחר של 40 קילומטרים, שחווה טילים ב'עופרת יצוקה'.

עמירה חיים: יש הבדל משמעותי מאד בין ילד שחווה שלושה שבועות של טילים, דבר שהוא גרוע וחמור וכו', לבין ילד שבמשך שבע שנים נפגעים הלימודים שלו.

עמירה חיים: בשנה הזאת יש ילדים שחוו ב-1 בספטמבר נפילות של קסאמים.

עמירה חיים: הוספנו את אשקלון כי אשקלון נכנסה לתוך הטווח וגם אחרי מבצע 'עופרת יצוקה' המשיכה לחטוף טילים.

עמירה חיים: החלטנו שהקבוצה הזאת – 10 קילומטרים פלוס אשקלון – תקבל הקלות כי היא לא הספיקה את חומר הלימודים.

עמירה חיים: אגב, שבועיים אחרי תחילת המבצע הכנסנו את ילדי י"א ו-י"ב בצורה מדורגת חזרה ללימודים בתוך מקלטים, כך שהם לא הפסידו את כל חומר הלימודים.

עמירה חיים: למען האמת, הגשתי בקשה למשרד החינוך לתגבורי לימודים לכל הילדים שנמצאים בטווח של 40 קילומטרים, אבל לא הצלחנו לקבל סיוע כספי בגלל שתקציב המדינה לא אושר.

עמירה חיים: הכל עומד ואני צופה שיהיו המון עודפים.

עמירה חיים: מה יעשו עם כל הכסף?

עמירה חיים: יש המון כסף ואת זה יודעים גם באוצר.

זבולון אורלב: זה לדיון נפרד.

עמירה חיים: כל הכסף ישב וחיכה ואני אומרת בכאב עמוק ששנת הלימודים מסתיימת ולא הצלחנו לעשות כלום בתחומים רבים בחינוך כי הכסף ישב.

זבולון אורלב: בין היתר גם התגבורים המיוחדים.

עמירה חיים: גם לזה לא קיבלנו.

זבולון אורלב: את תראי כמה עודפים יהיו על החצי השנה הראשונה.

עמירה חיים: לקחתי תקציב שלי, של המחוז, המרתי את השעות לשעות אפקטיביות, שעות שהייתי צריכה לעשות לתכניות קיץ ולתכניות מעברים והעברתי אותו לבתי הספר.

עמירה חיים: אמרתי להם: רוצו ותסגרו פערים.

עמירה חיים: אני מקווה שלקראת הקיץ מישהו ישלים את התקציב, אבל כן ניסינו לסגור את הפער.

זבולון אורלב: מה ההחלטה שלכם?

עמירה חיים: אתמול התקיים דיון חוזר עם המנכ"ל, עם לאה רוזנברג ועם רחלה שיפר והיתה הסכמה שגם הילדים בטווח 40 קילומטר יקבלו הקלה.

זבולון אורלב: יפה מאד.

נחמן שי: זה עד אשדוד.

עמירה חיים: אשדוד, באר שבע, שגב שלום, לקייה וילדי רהט, שנפלו שם טילים.

זבולון אורלב: אין הבדלים מהותיים בין מה שבאר-שבע חטפה לבין מה ששדרות חטפה במבצע 'עופרת יצוקה' בגלל הגראדים.

נחמן שי: בבאר שבע הם לא ידעו אף פעם מתי דנילוביץ' סוגר את בתי הספר או פותח אותם.

ציון פיניאן: זה יותר גרוע, זה עוד יותר מקשה.

עמירה חיים: אנחנו מיגנו את כל בתי הספר בשדרות ובעוטף עזה.

זבולון אורלב: בגלל שבתי הספר שם ממוגנים, הם הראשונים שחזרו, הם הפסידו הכי פחות לימודים.

נחמן שי: אבל גם הם ישבו בבית.

עמירה חיים: בהחלט.

עמירה חיים: בחמש השנים האחרונות פיתחנו מערכת למידה מרחוק שאין לה אח ורע.

עמירה חיים: מאתיים אלף ילדים נכנסו לאתר המחוזי ללמידה, כשהם יושבים בבית ועם תכניות מובנות ומסודרות כי התכוננו ליום הזה, ידענו שזה יגיע.

זבולון אורלב: זימנו את הדיון מכיוון שמשרד החינוך החליט עד אתמול להקלות רק עד 10 קילומטר וקיבלנו פניות שאמרו שיש כאן בעיה.

נחמן שי: שיהיה דין שווה לכולם.

זבולון אורלב: אני לא יודע אם דין שווה אבל לא מתקבל על הדעת שדין באר-שבע זה דין תל-אביב.

זבולון אורלב: זה לא מתקבל על הדעת.

עמירה חיים: הוועדה יכולה לשפוט את כל ההתנהלות של מחוז דרום במהלך שמונה השנים, שלא הקלנו ראש.

עמירה חיים: גם סייענו ומצד שני שמרנו על אקלים לימודי, על אווירת לימודים, על אווירת לימודים כי אני לא רוצה ששדרות תיפול גם בהיבט ההישגי, שגם הוא ערכי בפני עצמו.

עמירה חיים: היה לי מאד חשוב שרהט, לקייה ושגב שלום יקבלו גם הם התייחסות בתפיסה שגם הם היו שותפים למאמץ, וגם אחרים.

עמירה חיים: גם בבאר-שבע ואשדוד צריכים לדעת שהמדינה, אחרי ימים כאלה קשים, מתייחסת ולכן יש הארכת זמן לילדים.

אלכס מילר: מה האפקטיביות של הלמידה מרחוק?

עמירה חיים: אני אענה בקצרה.

עמירה חיים: לכל בית ספר יש פורום מול האתר המחוזי ולכל תלמיד בשדרות ועוטף עזה יש לפחות שתי משימות מתוקשבות בשבוע במקצועות הלימוד.

עמירה חיים: תלמיד שלומד גאוגרפיה, למשל, מקבל משימה אחת דרך המחשב.

עמירה חיים: לגבי בתי הספר העל יסודיים – המפמ"רים, יחד עם אתרים של מט"ח ואתרים נוספים שפתחנו.

עמירה חיים: ...

זבולון אורלב: בלקייה לכל ילד יש מחשב.

עמירה חיים: להרבה ילדים יש.

זבולון אורלב: גם בבאר-שבע.

עמירה חיים: הציניות לא במקומה כי אני מדברת עכשיו על שדרות ועוטף עזה, 12 אלף תלמידים, שם לכל ילד יש מחשב בחבירה שלנו למבצע 'מחשב לכל תלמיד' עם משרד ראש הממשלה.

זבולון אורלב: בישראל יש לכל 12 תלמידים מחשב, ש-50% מהם מחשבים מאד מאד ישנים.

עמירה חיים: במבחני החורף ילדים נכנסו לתוך האתר, שם חיכה להם מורה 24 שעות לשאול אותו שאלות במתמטיקה ובאנגלית והם למדו מהבית עם מישהו שיושב מולם.

אלכס מילר: אתם מרגישים שיש שיפור בידע?

עמירה חיים: נראה את הבחינות שהיו עכשיו.

זבולון אורלב: יש תועלת רבה בלמידה מרחוק.

זבולון אורלב: כמה תועלת?

זבולון אורלב: יש על זה מחלוקות ודיונים, אבל בכל מקרה זה לא חלופה מלאה להוראה מסודרת במוסד חינוכי.

זבולון אורלב: אגב, כל הסיפור הזה נבדק גם במלחמת המפרץ הראשונה, אז הטלוויזיה החינוכית היתה פעילה, אבל נקיים על זה דיון.

עמירה חיים: נשמח לבוא ולהציג את הנושא.

ציון פיניאן: האם ההחלטה אתמול היתה לגבי אשקלון ובאר-שבע?

עמירה חיים: ההחלטה הסופית היא שכל עוטף עזה בטווח 7 קילומטרים פלוס אשקלון, שנכנסה לתוך העניין, יקבלו הקלות.

עמירה חיים: יש כאן מסמך עבה שמציג את העניין, אבל בשלוש שורות אני אומר שמדובר על הנחיות מפמ"רים להקלות בבחינות הבגרות לתלמידים נבחנים, אלה שמות בתי הספר, כל מפמ"ר מול כל מקצוע בבתי הספר.

עמירה חיים: המפמ"רית לתנ"ך, למשל, אומרת כך: בפרק ראשון, קטע שלא נלמד הורידו 12 נקודות.

זבולון אורלב: ההקלות הן בשני מובנים: הראשונה, התלמידים לא צריכים לענות על שאלות מסוימות בבחינה כי הם לא הספיקו ללמוד אותן, בשעה שכל תלמידי ישראל צריכים לענות עליהן, כלומר, מתאימים את חומר הבחינה למה שלמדו.

זבולון אורלב: ההקלה השנייה היא תוספת זמן.

עמירה חיים: יש גם בחירה גדולה יותר.

אלכס מילר: החומר הזה הושלם אחר כך?

ציון פיניאן: מה לגבי אשדוד ובאר-שבע?

עמירה חיים: שם מקבלים רק הארכה של זמן.

זבולון אורלב: האם היו לפניכם הנתונים של ההבדלים בנפילות בין נתיבות לאשקלון?

רחלה שיפר: היה מאד קשה לקבל את הנתונים האלה משום שפיקוד העורף הפנה לדובר צה"ל, דובר צה"ל אומר שלא מוכנים לתת את הנתונים מטעמי ביטחון וכך הגעתי, למעשה, לקבלת דיווח מקצין הביטחון של הדרום.

זבולון אורלב: יש פער משמעותי בין אשקלון לנתיבות?

רחלה שיפר: אין מה להשוות בכלל.

רחלה שיפר: באשקלון נפלו 66 טילים, מהם 4 לאחר סיום מבצע 'עופרת יצוקה'.

רחלה שיפר: בנתיבות לא היו נפילות.

זבולון אורלב: היו נפילות.

נחמן שי: היה הרוג בנתיבות.

עמירה חיים: 4-5 טילים.

זבולון אורלב: ההקלות שניתנות ביישובים שנמצאים 7 קילומטר פלוס אשקלון, אם כן, הן הקלות בחומר הלימודים והקלות בזמן.

זבולון אורלב: מה ההקלות ביתר היישובים?

עמירה חיים: 25% הארכת זמן.

זבולון אורלב: יש לכם ביטחון שבכל יתר בתי הספר מחוץ ל-7 קילומטר ואשקלון כולם למדו את כל החומר?

זבולון אורלב: זה נבדק?

עמירה חיים: כן.

רחלה שיפר: כתוצאה מהפסד הלימודים של מבצע 'עופרת יצוקה', לראשונה פרסמנו את מיקוד חומר הבחינה כבר בינואר במקום במרס.

זבולון אורלב: את מיקוד החומר שעליו תהיה הבחינה נהגו לפרסם בערך בפסח, כלומר עד פסח התלמידים צריכים לשנן את כל החומר ורק בפסח מיקדו אותם בחומר.

זבולון אורלב: כל שר עשה רפורמה בבחינות הבגרות וגם מיקוד הלמידה הוא פטנט של אחד השרים, שלא אזכיר את שמו.

זבולון אורלב: יושבת ראש מועצת התלמידים בדרום, איפה את לומדת?

הדר שומן: אני לומדת בבאר-שבע, בבית ספר מקיף רגר בכיתה י"א.

הדר שומן: מנסיוני, משרד החינוך לא ממהר לתת הקלות גם בשביל שזה לא יפגע בתלמידים, לא ברמת ההשכלה התיכונית שלהם וגם כדי שלא תהיה בעיה להתקבל לאוניברסיטאות בשלב יותר מאוחר.

הדר שומן: אני לא רואה שום הבדל בין העיר אשקלון לבין עיר אחרת, למשל אופקים, נתיבות או קריית גת.

הדר שומן: לא למדנו את אותו מספר ימים והפסדנו חומר רב.

הדר שומן: ישבתי במשך כל חופשת הפסח עם מורים שנתנו מהזמן שלהם ולימדו, אבל זה לא קרה בכל בתי הספר כי יש מורים ויש מורים.

זבולון אורלב: כמה זמן לא למדתם?

הדר שומן: במשך חודש.

הדר שומן: גם כשמשרד החינוך התיר לחזור לבית הספר אלה לא היו לימודים.

הדר שומן: זה לא כמו בשדרות, שם הם כבר רגילים לזה.

הדר שומן: בזמן שהיה 'צבע אדום' היתה המולה בכיתה, היה בלאגן ואי אפשר היה להתרכז.

הדר שומן: רוב השיעורים עסקו בחזרה לשגרה, איך חיים עם זה ואיך לומדים עם זה.

זבולון אורלב: השלמתם את כל החומר?

הדר שומן: לא השלמנו את כל החומר.

הדר שומן: יש לי בחינה בתנ"ך ב-7 ביוני ואני אומרת לכם שאני מודאגת.

הדר שומן: המועצה קיבלה מאות מכתבים ואנחנו די אובדי עצות.

הדר שומן: ברגע שראינו את הכתבה שאשקלון קיבלה הקלות ישבתי מול המחשב ובאמת לא הבנתי מה ההבדל בינינו.

זבולון אורלב: פניתם למישהו?

הדר שומן: פנינו במכתב לשר ובגלל זה הזמינו אותנו לדיון כאן.

זבולון אורלב: לא, לא בגלל זה.

זבולון אורלב: לא ידעתי בכלל שפניתם לשר.

זבולון אורלב: סיפרתי קודם שבערב יום העצמאות הייתי בסיור לדבר על יום העצמאות ושם שמעתי על הבעיה, לכן מתקיים הדיון הזה.

הדר שומן: קיבלנו מאות מכתבים מתלמידים וממורים ששואלים מה אנחנו מתכוונים לעשות בנושא.

זבולון אורלב: מי זה אוריאל יפרח?

הדר שומן: הוא היושב ראש הארצי והוא לא הצליח להגיע היום.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: מרינה, בבקשה.

מרינה סולודקין: באתי לכאן כתושבת הדרום לומר תודה.

מרינה סולודקין: היו רשויות מקומיות איתנות ומערכת חינוך איתנה.

מרינה סולודקין: בניגוד למה שראינו בצפון במלחמת לבנון השנייה, לא היו עיריות בדרום שעזבו את מקום העבודה שלהם ומשרד החינוך עבד כל הזמן.

מרינה סולודקין: בגלל זה רב תודות לכולם כי אנחנו מאד מעריכים את מה שאתם עשיתם.

מרינה סולודקין: אני קצת מופתעת כי ישבנו כולנו תחת הפגזות בזמן המלחמה מאשדוד, אשקלון, באר שבע וכל הדרום.

מרינה סולודקין: השפעה יש על כולם וגם כשהייתי עם בעלי בחו"ל הייתי דרוכה וזה מצב לא נוח.

מרינה סולודקין: במערכת החינוך חייבים לתת הקלות לכל האיזור, בוודאי לא לעשות זילות של מה שהיה, אבל הארכת זמן חייבים לתת.

זבולון אורלב: הם החליטו להוסיף 25% בזמן לכל הדרום.

מרינה סולודקין: אתם רואים מה שקורה, יושבת ראש מועצת התלמידים הסבירה לנו שהיא השוותה בין אשקלון לבין שאר המקומות והרגישה לא בנוח.

מרינה סולודקין: אולי צריך לתת זכות בחירה בין השאלות שאתם נותנים כי אני חושבת שאנחנו לא נפסיד מזה, אבל בכך נראה יחס ועזרה לתלמידים לחזור לשגרה בכל האיזור.

מרינה סולודקין: תודה.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: אלכס, בבקשה.

אלכס מילר: תודה, אדוני היושב ראש.

אלכס מילר: בכל הנושא הזה יש שני דברים חשובים, ראשית, המחויבות של משרד החינוך ושלנו, כאנשי ציבור, לדאוג לכך שכל מי שנפגע מהמערכה צריך לדאוג לכך שאותם תלמידים יקבלו את מה שמגיע להם לא רק בבחינות אלא גם מבחינת הידע.

אלכס מילר: אנחנו לא רוצים שיווצר מצב שבו יש חור בהשכלה של אלפי תלמידים וכאשר הם ייכנסו למערכת אקדמית ובסופו של דבר יהיו במערכת הכלכלית של המדינה, אם יהיה להם חור בהשכלה פספסנו פה משהו.

אלכס מילר: גם אם אתם נותנים הקלות, זאת חובת

אלכס מילר: כם לבוא ולהשלים את הידע.

אלכס מילר: שנית, מערכת הפיקוח של משרד החינוך יכולה לבחון באיזה בתי ספר כן ניתן מענה, כמו שציינה נציגת מועצת התלמידים, ובאיזה בתי ספר לא ניתן מענה לתלמידים, מה הסיבה לכך והאם אפשר להשלים את החומר.

אלכס מילר: לא יכול להיות שיש מורים שיכולים לתת מעצמם עוד קצת שעות ולתרום אבל בתי ספר אחרים לא עושים את זה.

אלכס מילר: צריך לראות מה הסיבה בדיוק.

אלכס מילר: למדתי בבית ספר בבאר-שבע, אמא שלי מלמדת שם ואני יודע בדיוק מה המצב בדרום.

אלכס מילר: אני חושב שחשוב שמשרד החינוך ישים יד על כל מה שמתרחש, אחרת נפספס את זה ואז נבוא לכאן ונדון בכך שיש בעיה בקבלה של תלמידים לאוניברסיטאות.

אלכס מילר: אנחנו רוצים רמה גבוהה באקדמיה ולכן אני חושב שיש למשרד החינוך מחויבות להשלים את החומר החסר.

אלכס מילר: תודה.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: חבר הכנסת נחמן שי, בבקשה.

נחמן שי: גם אם יש הארכה בזמן הבחינה, למי שלא יודע זה לא עוזר.

זבולון אורלב: אלה ההתכתבויות שלי אתם – מה קורה עם בתי ספר, שבהם אומרים: לא למדנו את החומר בגלל המלחמה.

נחמן שי: אנחנו מדינה שנקלעת, לצערנו, לא פעם למצבים מהסוג הזה.

נחמן שי: האם כל פעם אתם תופרים את החבילה לפי הנסיבות?

נחמן שי: אולי היה חשוב בכל מקרה, גם כדי להרגיע את התלמידים, שייאמר להם כשמתחיל מצב חירום שאתם תתנו את דעתכם להיבט הזה.

נחמן שי: אולי אפשר להעביר לתלמידים את המסר תוך כדי המצב כי זה יחסוך לכם הרבה מהפניות של הורים ותלמידים, וזה יכול מאד להרגיע אותם.

נחמן שי: לדעתי, מנקודת ראות של תלמידים והורים זה יכול להיות דבר חשוב.

עמירה חיים: אתה צודק.

עמירה חיים: בעוטף עזה ידענו את זה כל הזמן ובמבצע האחרון אמרנו שנבדוק את המצב ונבוא לקראת התלמידים.

עמירה חיים: אי אפשר לתת תשובה מראש או הנחיות של הקלות מראש כי לא רצינו שהתלמידים יפסיקו ללמוד.

עמירה חיים: זה קורה לילדים, שכאשר אומרים להם שיהיו להם הקלות, הם מפסיקים ללמוד, וכך גם אצל המורים.

עמירה חיים: הלכנו על מסה של תגבורים, אנחנו נותנים הארכת זמן ואני רוצה להציע דבר נוסף, שעשינו גם בהתנתקות.

עמירה חיים: אז הצענו הקלות לילדים לא רק בהארכת זמן אלא לבחון אחר כך את תוצאות הבחינות ואם אכן יש איזורים מסוימים שנפגעו יותר מאחרים, לתת להם 10% או 15% כפקטור.

עמירה חיים: אני מציעה שמשרד החינוך יקיים דיון מייד עם קבלת תוצאות הבחינות ובמידה שהילדים נפגעו אין שום סיבה שהם ייפגעו.

עמירה חיים: אם הארכת הזמן והתגבורים שנתנו לא הועילו, נבדוק את זה שוב.

זבולון אורלב: את אומרת שזה לא מעשי עכשיו לעבור על כל בית ספר ולראות מה לא למדו.

עמירה חיים: אחרי המיקוד הם היו אמורים להספיק את החומר.

זבולון אורלב: כלומר, להבטיח שרמת הציונים בבית הספר שבו לומדת הדר, למשל, לא תיפול מהממוצע של שלוש השנים האחרונות ואם לצורך זה יש להגביה לכולם את התוצאות, כך ייעשה.

עמירה חיים: אנחנו נבחן את זה.

אלכס מילר: למה לא נהוג מראש בפיקוח של משרד החינוך שכאשר יש בעיות, יש דיווח ישיר למערכת הפיקוח, גם מקצועית וגם כללית, מה נלמד ומה לא?

אלכס מילר: למה אנחנו עובדים את זה בדיעבד?

עמירה חיים: לא נכון מבחינה פדגוגית וחינוכית לעשות את זה מראש, כי זה יוצר מצב של ירידה במוטיבציה גם של המורים וגם של התלמידים.

אלכס מילר: אנחנו נמצאים עכשיו מול מספר שאלות: האם למדו, מה החומר בהשכלה ומה אנחנו יודעים על מה שנלמד ומה לא?

אלכס מילר: מה הנזק?

עמירה חיים: מול המיקוד מינואר ועד עכשיו אפשר היה להדביק את הפער.

זבולון אורלב: דוד מנצור, נציג הסתדרות המורים, שגם הוא איש חינוך, בבקשה.

דוד מנצור: אני רוצה להתייחס להערתו של חבר הכנסת אלכס מילר – לפעמים אנחנו שוכחים שגם המורים הם בתוך המלחמה.

זבולון אורלב: זה רק מחמיר את השאלה שלנו.

דוד מנצור: גם אם המורה יבוא לעבודה, לא בהכרח הוא יוכל ללמד כי גם הוא בתוך המערכה.

אלכס מילר: דיברתי על מה שקורה אחרי המלחמה, לא בזמן המלחמה.

דוד מנצור: יותר מזה, יש מצבים בהם מורים לא הגיעו לעבודה ומשרד החינוך לא עשה להם לינץ', דבר שאני מברך עליו, מפני שהיו להם בעיות אישיות קשות – הילדים שלהם לא הלכו לבית הספר, הילדים עם חרדות וכו'.

דוד מנצור: אלה מצבים מאד לא פשוטים.

דוד מנצור: לא מדובר רק בתקופה שבהם בתי הספר היו סגורים אלא גם כשבתי הספר היו פתוחים לא בהכרח כל המורים היו מסוגלים ללמד, לא כל התלמידים הגיעו ורמת הקליטה שלהם היתה שונה.

דוד מנצור: קשה מאד לדון בשאלה איפה כן לימדו ואיפה לא לימדו בחופשה.

דוד מנצור: אני מאמין שהרבה מורים נתנו ונתנו ובאו על חשבונם בשעות ובימים לא שגרתיים ואני מאמין שזה קרה בכל מקום.

אלכס מילר: אנחנו לא מתעסקים פה בדמגוגיה.

אלכס מילר: אני רוצה לדעת בסוף הישיבה שמשרד החינוך יגיד שאין שום בעיה בהשכלה של התלמידים האלה.

אלכס מילר: אתם עושים הקלות במבחנים וזאת הדרך שלכם להתמודד עם המצב המיידי, אבל בסופו של דבר אני רוצה לדעת שהכל הושלם, גם אחרי המבחנים.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: סטיוארט מירקין ממשרד הרווחה, בבקשה.

סטיוארט מירקין: אני מרכז את שירות הילד והנוער במחוז הדרום.

סטיוארט מירקין: במהלך המלחמה פעלנו באינטנסיביות בקהילות בדרום בקרב הילדים והנוער, ולמעשה אנחנו פועלים עד היום בצורה פרטנית ובצורה קבוצתית בטיפול בבני נוער שסבלו ועדיין סובלים מחרדות ומפחדים.

סטיוארט מירקין: בעוטף עזה המצומצם מצב המלחמה עדיין קיים, כלומר אי הוודאות.

סטיוארט מירקין: שלשום נפל קסאם בכפר עזה וזה גורם לוויברציות חזקות עד היום בכל עוטף עזה המצומצם, ובצורה ובמינון שונים גם לכל הדרום.

סטיוארט מירקין: זאת אומרת, יש ילדים שלא כל כך יצאו מזה עד היום ועדיין צריכים טיפול.

זבולון אורלב: באיזה היקף מדובר?

זבולון אורלב: 10%?

זבולון אורלב: 50%?

זבולון אורלב: 80%?

סטיוארט מירקין: יש לנו מספר קבוצות שעדיין פועלות ואני יכול לבדוק את זה ולחזור עם משהו יותר קונקרטי.

זבולון אורלב: אתה לא יכול לתת לי מושג כללי?

זבולון אורלב: זאת מגיפה או מדובר בבודדים?

סטיוארט מירקין: ברוב הלשכות שלנו בדרום יש עדיין פעילות בקרב ילדים ונוער.

סטיוארט מירקין: אני מדבר על התקציבים שאנחנו משלמים לזה.

זבולון אורלב: למה גורמות החרדות האלה?

סטיוארט מירקין: קושי בריכוז, קושי בביטחון העצמי, דבר שהילדים מדברים עליו בעצמם.

סטיוארט מירקין: זה הקול שצריך להישמע כאן, אבל את ההיקף קשה לי להגיד.

זבולון אורלב: על זה הדיון, שאתם לא יזמתם ואנחנו יזמנו.

נחמן שי: מה היה קורה אם לא היית עושה סיור בכמה יישובים ולומד על הבעיה?

נחמן שי: איך היינו יודעים עליה ואיך היא היתה מקבלת תשומת לב לפחות, אם לא יותר מזה?

זבולון אורלב: יומיים לפני הבחינה הגדולה אחד הכתבים בדרום היה מצליח סוף סוף לחדור את סדר היום הלאומי ולפוצץ את הפרשה הזאת, או יום אחרי הבחינה.

זבולון אורלב: היו יוצאים החוצה עם הבחינה באנגלית, למשל, ואומרים שאת הספר שהם נבחנו עליו הם לא הספיקו ללמוד.

זבולון אורלב: אז היה מתחיל כל הבלאגן, זה המקובל במדינת ישראל, דרך שערוריות.

זבולון אורלב: אגב, זאת מחזוריות קבועה במערכת החינוך – יש חודש מסוים של הסמים, יש חודש מסוים של האלימות.

זבולון אורלב: יש חודשים קבועים.

זבולון אורלב: זה לא נגדך.

עמירה חיים: אני יודעת שלא, אבל מייד אחרי המלחמה הוצאתי, כמנהלת מחוז דרום, מסמכים ובקשות גם לתגבורים וגם בנושא ההקלות.

עמירה חיים: המסמך העבה הזה יצא אחרי עבודה מאד אינטנסיבית לא כי מישהו פוצץ את זה בתקשורת אלא כי אנחנו הלכנו ובדקנו בכל בית ספר מה קרה עם חומר הלימודים.

עמירה חיים: אני בודקת את זה ולא מחכה לשערוריות.

זבולון אורלב: את מוכנה להעיד בפנינו שכל בית ספר בדרום בכל כיתה השלים את החומר כאילו לא היתה מלחמה.

עמירה חיים: אני אהיה הוגנת ואומר את האמת.

עמירה חיים: מינואר, כשקיבלו את המיקוד, ועד היום היו צריכים להספיק את החומר עם כל התגבורים, כי החומר כבר היה מקוצץ, וזה חומר הבחינה.

עמירה חיים: בשלושת החודשים ינואר-מרס ידעו את החומר המופחת והיו אמורים להספיק אותו.

עמירה חיים: עם זאת, מאחר וקיבלנו את התמונה שזה לא מספיק, אני אישית ביקשתי את תוספת הזמן, דבר שמראש לא רצו לתת אותו.

עמירה חיים: צריך לדבר בהגינות כי אני מעלה את זה מתוך השטח והמשרד קשוב לעניין.

עמירה חיים: כשאני אומרת למנכ"ל, לרחל וללאה שהיו אמורים להספיק את החומר, נתנו לי את תוספת הזמן.

עמירה חיים: גם בעבר, בזמן ההתנתקות לקחנו פקטור אחרי הבחינה.

עמירה חיים: אנחנו לא משאירים את השטח חשוף.

זבולון אורלב: הבעיה עם פקטור היא שהוא נותן מענה לממוצע ולא נותן מענה לתלמיד הבודד.

זבולון אורלב: הוא עושה צדק בית ספרי, אבל הוא לא עושה צדק לתלמיד הבודד, שנמצא באחת מקבוצות החרדה, למשל.

זבולון אורלב: אנחנו צריכים להיות קשובים כדי להיות הוגנים כלפי תלמידים שעל לא עוול בכפם נקלעו לסיטואציה הזאת.

זבולון אורלב: למה הם צריכים להפסיד את עתידם?

זבולון אורלב: בחינת הבגרות היא במובן מסוים מפתח לעתידו של התלמיד.

זבולון אורלב: תמיד אפשר לתקן, לשפר וללכת למכינה, אבל זאת בחינה משמעותית.

זבולון אורלב: אני חייב לומר עוד משהו באשר לזילות התעודה – כפי שאמרת, מדינת ישראל צברה נסיון וזה לא המקרה הראשון.

זבולון אורלב: היו לנו מלחמות בצפון ואני קשור איתם כבר מראשית שנות השמונים, עוד לפני מלחמת 'שלום הגליל'.

זבולון אורלב: תמיד המשרד התמודד עם השאלות האלה ועמדה תמיד השאלה: מה יקרה אחרי זה באוניברסיטאות?

זבולון אורלב: האם הם יתייגו את בוגר צדנציגר בקריית שמונה ויגידו: זה בוגר 1981, שם המר השתולל וכו'.

זבולון אורלב: הבדיקות מוכיחות שאין לזה שום זכר ואין לזה שיור מכיוון שהמשקל של בחינות הבגרות הוא אמנם משקל, אבל יש גם את הבחינות הפסיכומטריות, שלהן אין שום קשר לתכנית הלימודים.

זבולון אורלב: מהיכרות עם השטח אני משוכנע שזה לא מציאותי לדרוש היום ממשרד החינוך לבדוק כל בית ספר ומה שהמשרד עושה בשדרות הוא יעשה בעוד 110 בתי ספר.

זבולון אורלב: זה לא מציאותי כי בכל בית ספר יש כמה כיתות ובכל כיתה יש כמה מקצועות.

זבולון אורלב: זה לא מעשי כרגע שהטיפול ה"כירורגי" שנעשה בשדרות ייעשה בכל האיזור, אבל בכל זאת אני חושב שהארכת הזמן לא נותנת מענה ולכן אני חושב שפתרון הפקטור הוא האפשרי היחידי.

זבולון אורלב: לאחר הבחינות ולפני פרסום הציונים צריך לעשות בדיקת פקטור, להשוות את הציונים הבית-ספריים למה שהיה מתוך הנחה שזה צריך להיות שווה, פחות או יותר, לממצוע שלוש השנים האחרונות ובהתאם לכך לא מעלים ציון אלא מורידים ציון.

הדר שומן: אפשרות הבחירה שניתנת לאשקלון לא מוזילה את המבחן מכיוןו שעדיין לומדים את אותו החומר.

הדר שומן: אם יום או יומיים לפני הבחינה מפרסמים שבמבחן הזה תהיה בחירה, אני לא אלמד פחות חומר אלא אני אלמד נושא אחד הרבה יותר טוב מנושאים אחרים וזה גם יראה את ההתחשבות של משרד החינוך בתלמידים.

זבולון אורלב: זה לא מעשי כרגע כי אנחנו מקיימים את הישיבה יותר מדי מאוחר.

זבולון אורלב: אי אפשר לעבור עכשיו על 400 כיתות ולעשות בדיקה פרטנית ב-600 שאלונים של בחינות הבגרות.

עמירה חיים: אשקלון שונה מכל היישובים כי כבר בספטמבר-אוקטובר התלמידים חוו טילי גראד לתוך בית הספר ומאז הם הפסידו הרבה ימי לימודים, בשונה מכל היישובים האחרים.

עמירה חיים: לכן החרגנו את אשקלון.

הדר שומן: לא דיברתי על התאמה פרטנית לכל בית ספר אלא כמו שנעשה בבחינות הבגרות במתמטיקה, שם אפשר לבחור את השאלות.

זבולון אורלב: מה זה משנה לך אם אומרים לך שאפשר לענות על כל השאלות ואם יתברר בסוף שהממוצע של הכיתה שלכם הוא פחות מהממוצע של שנים קודמות, יתאימו את הממוצעים בהתאם.

הדר שומן: אני קצת ספקטית לגבי זה שזה באמת יקרה.

עמירה חיים: זה קרה גם בעבר.

זבולון אורלב: אל תהיי סקפטית.

זבולון אורלב: לכנסת יש שני תפקידים – אחד לחוקק חוקים, ואנחנו עושים את זה במרץ, לפעמים במרץ יותר מדי גדול, והשני הוא לפקח על הרשות המבצעת.

זבולון אורלב: הדיון הזה הוא במסגרת תפקידנו בפיקוח על הרשות המבצעת.

זבולון אורלב: אנחנו לא יכולים לתת להם הוראות אלא באמצעות חוקים, אבל שר החינוך, כשהוא הושבע לשר, התחייב לכבד את החלטות הכנסת.

זבולון אורלב: אם אנחנו נחליט הוא יצטרך לכבד את זה ואין כאן מאבקים כוחניים.

זבולון אורלב: בא משרד החינוך, משקף את הדיונים שלו, משקף את השיקולים שלו, זה עומד תחת בקרה ציבורית ויש תקשורת והשיקולים ייצאו ויתבררו.

זבולון אורלב: אני מניח שהתקשורת בדרום תעסוק בזה כי זה מעניין את תושבי הדרום.

זבולון אורלב: אני מעיד בפנייך שאם משרד החינוך יאמר שהוא ישתמש במרכיב הפקטור כדי להבטיח את הממוצע, נכון, זה לא נותן פתרונות פרטניים לתלמיד מסוים, שיכול להיות שהוא נמצא בחרדה אישית יותר גדולה, אבל זה נותן פתרון קהילתי במציאות הנוכחית.

זבולון אורלב: לו הדיון הזה היה מתקיים בינואר, התמונה היתה נראית אחרת אבל בינואר עוד לא היו בחירות ולא היתה ועדה.

זבולון אורלב: ברשותכם, אני רוצה לסכם בתיאום גם אתכם, שוועדת החינוך קיבלה פניות מתלמידים וממורים במחוז הדרום בשאלה מדוע לא יינתנו הקלות לתלמידים במחוז הדרום בטווח עד 40 קילומטר, כדילהבטיח הגינות בתוצאות בחינות הבגרות.

זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את הדיווח של נציגי משרד החינוך, לפיו עד 10 קילומטר והעיר אשקלון יונהגו הקלות שיבואו לידי ביטוי בהארכת זמן ובהתאמת השאלון לחומר הנלמד בפועל.

זבולון אורלב: בטווח שבין 10 ל-40 קילומטרים (קרית גת, אשדוד, באר-שבע, נתיבות, אופקים, לקייה, שגב שלום, רהט וכו'), החליט המשרד להנהיג בשלב זה הקלה בתוספת זמן לבחינה של 25%.

זבולון אורלב: במהלך הדיון הועלתה הצעה נוספת כדי להבטיח שממוצע הציונים בבתי ספר אלה לא ייפול מממוצע הציונים בבחינות הבגרות בשנים האחרונות – תחליטו אתם אם לשנה אחת או לשלוש שנים.

רחלה שיפר: אנחנו משווים לממוצע רב שנתי של עשר שנים.

זבולון אורלב: אנחנו לא באים להחליף את אנשי המקצוע.

עמירה חיים: בדיוק כפי שנעשה בעבר.

זבולון אורלב: יפעל משרד החינוך להתאים את הממוצע של בחינות הבגרות תשס"ט לממוצע הרב שנתי וזאת כדי להבטיח שתלמידים במחוז הדרום לא ייפגעו.

זבולון אורלב: אני אומר בהגינות שאני מניח שאתראיין בנושא הזה.

זבולון אורלב: בהחלטה הפורמלית אני מקבל את הניסוחים שלכם, אבל בדיבור שלי אני אומר קצת יותר.

נחמן שי: בתחום הציפיות שלך מה צריך לעשות?

זבולון אורלב: כן.

זבולון אורלב: מדינת ישראל יכולה ללמד את העולם ועמירה היא מומחית בינלאומית איך מפעילים תלמידים בזמן מלחמה כמו שד"ר יוסי לוי היה מומחה בינלאומי איך עושים את הדבר הזה בצפון.

זבולון אורלב: לצערנו, מדינת ישראל צברה הרבה מאד נסיון איך מפעילים תלמידים בתקופות חירום ותחת חרדות.

זבולון אורלב: הוועדה מאחלת לכל התלמידים בכלל ולתלמידי הדרום בפרט הצלחה בבחינות הבגרות.

זבולון אורלב: איך אתם רוצים לפרסם את זה?

עמירה חיים: אני רוצה לשמור על הדינמיקה ועל המוטיבציה של המורים והילדים לפני הבחינות.

זבולון אורלב: אם הדר מבטאת את הלכי הרוחות, אני חושב שהרגעת התלמידים היא גם חשובה ויש לזה גם ערך.

זבולון אורלב: אנחנו בעצם אומרים להם: חבר'ה, אל תיבהלו, אל תיכנסו לפאניקה, המדינה לא מקפחת אתכם ואל תחשבו שעושים פרוטקציה לאשקלון.

זבולון אורלב: אתם לא תיפגעו, מעמדכם בקרב תלמידי ישראל יהיה כבעבר.

נחמן שי: הם לא יודעים את כל מה שנעשה פה?

זבולון אורלב: אני משתדל לנהוג בהגינות עם המשרד.

זבולון אורלב: אחרי הסיור בדרום צלצלתי לראש המנהל הפדגוגי, שגם היא אשת חינוך רצינית ושאלתי אותה מה קורה.

זבולון אורלב: היא אמרה לי שיינתנו הקלות רק לתלמידים שמתגוררים בטווח של 10 קילומטר.

זבולון אורלב: אמרתי לה שזה לא יילך ושהם עושים טעות מאד גדולה.

זבולון אורלב: אמרתי לה שזה יתפוצץ, אני לא רוצה לקיים על זה דיון ושהם צריכים להוביל את זה.

זבולון אורלב: היא חזרה אליי ואמרה: קיימנו דיון, אנחנו מתעקשים על 10 קילומטר.

זבולון אורלב: החלטתי לקיים דיון ואז הם התכנסו אתמול בערב.

עמירה חיים: אני התעקשתי.

זבולון אורלב: והחליטו על 25% הארכת זמן.

זבולון אורלב: עכשיו בדיון הוספנו גם את עניין הפקטור.

זבולון אורלב: אני אומר בהגינות שקרוב לוודאי גם בלעדינו היו עושים את התאמות הממוצעים.

זבולון אורלב: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.