ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 4, 2009-05-13 09:30

דוד אזולאי: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד אזולאי: הנושא שעומד על סדר היום הוא זיהום נחל הירקון.

דוד אזולאי: נמצאים כאן כל הגורמים הנוגעים בדבר והמטרה של הדיון הזה היא לא רק לשמוע אלא אנחנו רוצים לדעת מה נעשה בפועל בשטח ומה מתכוונים לעשות בהמשך.

דוד אזולאי: לצערי הרב הנושא הזה עלה לכותרות שוב לפני כשבוע ימים בגלל אירוע של טביעה של יסמין פיינגולד ולשמחתי אנחנו שומעים שמצבה משתפר ואנחנו מאחלים לה מכאן רפואה שלמה, אבל שמענו את התגובות ואת ההדים שאנשים פשוט חששו להיכנס למים שמא יינזקו או תיפגע בריאותם.

דוד אזולאי: היה שם יהודי אחד שבאמת עשה מלאכת קודש ועל כך יבורך.

דוד אזולאי: בעקבות האירוע הזה עלה שוב לכותרות הזיהום הקשה במקום והייתי מבקש לשמוע בראש ובראשונה מאנשי המשרד להגנת הסביבה מה ידוע לכם על מה שנעשה ומה שעתיד להיעשות במקום.

גיל יניב: כל מה שנעשה, נעשה מכוח החלטת ממשלה שהתקבלה ב-2001 ויצאה לפועל בשנת 2003 וקבעה, בעקבות האירוע של המכבייה, לטפל בגוף המים ולשפר את איכות המים.

גיל יניב: בעקבות החלטת הממשלה אגמו תקציבים משלושה מקורות מרכזיים כאשר המקור הראשון היו שבע הרשויות המקומיות שנמצאות לאורך הנחל, המקור השני היו ארבעה משרדי ממשלה והמקור השלישי היא קרן קיימת כאשר היא בעצם קיבלה תרומה גדולה מיהדות אוסטרליה שהייתה הנפגעת המרכזית מאירוע הירקון.

גיל יניב: התוכנית עצמה דיברה על טיפול בגוף המים כאשר זה היה שיפור גוף המים.

גיל יניב: שלושה מקורות יש לירקון כאשר האחד הוא מים שפירים שקלחו והידלדלו במהלך השנים, ואלה הם מעיינות ראש העין שלמעשה יובשו עד תום וקיבלנו לדבר הזה באותה החלטה הקצבת מים של 400 קוב לשנה שהיא מקוימת ומתקיימת מזה מספר שנים.

גיל יניב: כל החלק של הירקון שמגיע מראש העין לאורך שבעה קילומטרים – אנחנו מבטאים את זה כירקון הנקי ואז הוא מתחבר עם ערוץ נוסף שהוא בעצם מנקז את מימי שפכי מכון טיהור שפכים של כפר-סבא והוד השרון, שאיכותו הייתה כאיכות כל מכוני טיהור שפכים בארץ.

גיל יניב: הכמות שם היא הרבה יותר גדולה וזה מגיע לסביבות 15 מיליון קוב לשנה.

גיל יניב: שני הזרמים האלה בעצם מאוחדים.

גיל יניב: הבעיה המרכזית כאשר מדובר על גוף המים, זה בעצם לטפל במכוני טיהור שפכים בכפר סבא והוד השרון.

גיל יניב: המכון עובר שדרוג שאני יכול לבשר שתוך חודשיים איכות הקולחים של אותו מכון טיהור יהיה מה שנקרא בשפה המקצועית רמה שלישונית, שזו רמה שעדיין לא מופיעה בתקן.

גיל יניב: זה תקן שכבר מנסים להעביר אותו מספר שנים, תקן ועדת ענבר.

דוד אזולאי: זה תקן יותר משופר?

גיל יניב: הרבה יותר משופר גם מבחינת החומרים האורגניים שיש בו וגם החומרים המרחפים, מבחינת צלילות, והמשמעות שהמים האלה יהיו מים שאפשר לפחות להשקות בהם בצורה בלתי מוגבלת, גם ירקות ופרות אכילים.

שלום גולדברגר: התקן הזה הוגש לוועדת הפנים והגנת הסביבה וצריך עוד לדון בו.

דוד אזולאי: מתי הוא הוגש?

שלום גולדברגר: לפני כחצי שנה.

יפה שפירא: צריך להגיש פעם נוספת.

דוד אזולאי: תגיש לנו את זה מיידית ואנחנו נדון בזה.

דוד אזולאי: עקב הבחירות הוועדה לא התכנסה כחצי שנה.

גיל יניב: בסדר גמור.

גיל יניב: תקן ועדת ענבר יצא כהחלטת ממשלה בשנת 2000.

פניה קירשנבאום: הרמה השלישונית זה לא מה שאנחנו קוראים שלושים על עשר?

גיל יניב: בדיוק.

גיל יניב: שניונית זה 20/30.

גיל יניב: שלישוני לא מדבר רק על שני הפרמטרים של BOD ו-COD.

גיל יניב: ה-BOD וה-COD מגיע ל-10/10.

גיל יניב: לנחלים זה ברמה גבוהה יותר כי מה שהולך להשקיה, יש כל מיני דברים של זרחן ונתרן, חומרים מסוימים של החקלאות, וזה מהווה חומר הזנה לצמח אבל לדגים ולחי זה בעצם משהו קטלני.

גיל יניב: כך שמה שמוזרם לנחל צריך להגיע לרמה שלישונית משופרת לנחל כיוון שאנחנו מדברים על הפלורה של הנחלים שהיא הרבה יותר מסובכת.

גיל יניב: בכל אופן, מכון טיהור שפכים של כפר-סבא והוד השרון בהשקעה של 35 מיליון שקלים לפני כניסת התקן לתוקף, והוא עדיין לא קיים, החל לפני למעלה משנתיים לשדרג מכספי מדינה ובכספיה היא את מכון הטיהור ותוך חודשיים אנחנו מתבשרים בכך שהמים שיזרמו ממכון הטיהור יהיו בעצם ברמה שלישונית לנחל.

גיל יניב: זאת ועוד.

גיל יניב: אנחנו עדיין יודעים שבחומרים מהסוג הזה, אותם חומרים שנמצאים באותם קולחי מכוני טיהור שפכים, יש עדיין חומרים בהם התקן לא מטפל ומבחינת איכות המים בנחל היא מאוד משמעותית.

גיל יניב: זאת פעם ראשונה שבישראל בנו מתקן הנדסי אקסטנסיבי ברמה מסוימת שנקרא ווטלנד.

גיל יניב: זה בעצם שכל אותם שפכי מכוני טיהור כפר סבא והוד השרון יגיעו לבריכות – אותן בריכות הם בהיקפים של עשרות דונמים, קרוב ל-40 דונם – שם הם שוהים במערכת שלמה של חצץ, גרנוליט, צמחים וכן הלאה והם יודעים לפרק חומרים שמכון טיהור השפכים לא יודע לפרק.

גיל יניב: בעיקר מדובר על נושא של תרופות כמו אנטיביוטיקה, תוצרים של תרופות שונות שמגיעים עם הביוב ובעיקר אנחנו מדברים היום על הדפורמציות המאוד רציניות שקורות בחי ובצומח וזה כל הנושא של תופעות של כדורים, בעיקר כדורים למניעת הריון, וחומרים נוספים.

גיל יניב: אותו ווטלנד, יש לו שני תפקידים או שלושה תפקידים מרכזיים.

גיל יניב: האחד, אם יש איזושהי תקלה במכון טיהור שפכים, הוא מיישר את הפיקים, מיישר את התנודתיות של מכון הטיהור שלא תמיד הוא מזרים את זה באותה איכות ולכן השהות באותן בריכות טיפול מיישר את הפיקים.

גיל יניב: הדבר השני הוא שהוא מטפל באותם חומרים והדבר השלישי, הוא בעצם יוצר סביבה אקווטית מאוד שונה.

גיל יניב: ה-ווטלנד הזה היום בבנייה.

פניה קירשנבאום: כמה זמן זה ייקח?

גיל יניב: יתחילו להזרים לו את שפכי כפר-סבא והוד השרון לקראת 2010.

גיל יניב: תוך פחות משנה.

גיל יניב: אז אנחנו בעצם מגיעים לאיכות מים שתוזרם ממכוני טיהור השפכים שהיא לא איכות שתייה אבל אין לה שום בעיה מבחינה רפואית או במגע אקראי.

גיל יניב: זאת אומרת, גם אם אדם נכנס למים ואפילו אם הוא צריך לשחות, הוא מוגן.

דוד אזולאי: היום, כרגע, עד שיוקם המכון החדש, מה המצב במקום?

דוד אזולאי: הזיהום אכן כל כך גדול שהוא גורם נזק לכל הבאים אתו במגע?

דוד אזולאי: או שלא כצעקתה?

גיל יניב: לא, ממש לא.

גיל יניב: יש את שבעת הקילומטרים הראשונים שאמרתי שאלה מי שתייה.

גיל יניב: יש את ארבעת הקילומטרים האחרונים, מה שנקרא ירקון המלוח, שזה בעצם במידה רבה מי ים.

גיל יניב: כתוצאה מגאות ושפל של מי הים, כל הקטע הזה שגם שם יש את כל החותרים.

גיל יניב: זה כמעט מי ים.

גיל יניב: החלק המרכזי אלה בעצם אותם מים שמקבלים את המקור משני מכוני טיהור השפכים, האחד של כפר סבא והוד השרון והשני של רמת השרון וגם הם מבחינה זאת ברמה שניונית פלוס.

גיל יניב: הזיהום בו מדובר, אם קיים, הוא נמצא בבוצה, בקרקעית, אבל בוודאי לא במים עצמם.

גיל יניב: כך שהיום חתירה וגם נתז של מים אקראי לא גורם שום סכנה.

דוד אזולאי: לפי מה שפירטת כאן מדובר על שלושה גורמים שהם בעצם הגורמים שמתקצבים.

דוד אזולאי: אלה הרשויות המקומיות, ארבעת משרדי הממשלה ועוד גורם נוסף.

דוד אזולאי: השאלה שלי אם אכן כל הגורמים הללו מעבירים את התקציבים הייעודיים או שכאן יש בעיה וכתוצאה מזה יש עיכובים.

גיל יניב: שני גורמים אינם מעכבים כאשר גורם אחד הוא קרן קיימת לישראל והשני הוא משרדי הממשלה ובגדול הם מצליחים לעמוד בזה.

גיל יניב: לגבי הרשויות המקומיות זה מאוד שונה.

גיל יניב: יש רשויות מקומיות שמשלמות את חלקן מעל ומעבר, כמו תל-אביב, אין בעיה עם רמת-גן, עם רמת השרון, אבל הבעיות המרכזיות הן עם עיריית בני-ברק שעד היום לא שילמה אגורה שחוקה ופתח-תקווה שמתעכבת רבות.

גיל יניב: יש לציין שהשר גדעון עזרא לא הרפה מהם עד יומו האחרון במשרד, משני הגורמים המרכזיים, שחלקם מהווה הרבה מיליונים.

גיל יניב: מדובר על בני-ברק עם למעלה מ-4 מיליון שקלים.

דוד אזולאי: זה 4 מיליון שקלים שנתי?

גיל יניב: לא.

גיל יניב: בסך הכל התוכנית של הירקון.

גיל יניב: לגבי פתח-תקווה זה סדר גודל של כ-5 או 6 מיליון שקלים, שהם משלמים.

גיל יניב: דבר אחד מאוד חשוב שיכול להיות שהוועדה תוכל לסייע בו.

גיל יניב: השנה אנחנו מסיימים את הנושא של ה-ווטלנד.

גיל יניב: מכל התוכנית הגדולה של קרוב ל-60 מיליון שקלים, השנה אנחנו אמורים להוציא כ-35 מיליון שקלים, כך שהשנה צריכים לאגור תקציבים.

גיל יניב: השאלה אם הוועדה יכולה לסייע לנו עם כל הגורמים, בעיקר הרשויות המקומיות, כי אנחנו היום הוצאנו וחתומים על חוזים מול קבלנים ואנחנו נמצאים בחסרון כיס.

גיל יניב: אסור היה לנו לצאת למכרזים כל עוד אין לנו את הכסף בקופה, אבל לא היה לנו שום סיכוי שיהיה לנו את הכסף או שרשות מקומית תיתן לנו למפרע ואז אנחנו נתחיל את כל התהליך, כך שאנחנו עובדים במקביל ואנחנו חייבים את העזרה של הוועדה.

גדעון עזרא: בעקבות שריפה הייתה תקלה.

דוד אזולאי: של מפעל סנו?

גדעון עזרא: הוא יתאר בכמה מלים.

גדעון עזרא: השריפה הזאת גרמה לזיהום בירקון.

גיל יניב: זה סיפור חד-גדיא טיפוסי.

גיל יניב: שריפה במפעל רהיטים, האש עברה למפעל סנו, במפעל סנו מכלים שמאחסנים את התרכיז של אותו חומר שאנחנו מכירים בסבונים השונים התחילו להתפרק והמכלים האלה התחילו להישפך בחצר, כיבוי אש בא ושפך כמויות כפי שהוא צריך לעשות, כמויות מאוד גדולות של מים על מנת להילחם בשריפה.

גיל יניב: אותו חומר – וכאן יש נושא של חקירה ולא ברור איך ומה – הגיע למכון טיהור שפכים כפר סבא והוד השרון, כאשר אותם חומרים מגיעים לתוך התהליך הביולוגי של הבוצה שבעצם מפרקת את השפכים, כל התהליך הביולוגי קרס, הבוצה ברחה, כל מכון הטיהור הפסיק לעבוד ואז כל הזרמים האלה הגיעו אל הירקון.

גדעון עזרא: אז מתו הדגים.

גיל יניב: אנחנו נמצאים היום בשואה אקולוגית שעכשיו עוברת תהליך שיקום, אבל 106 טון של דגים מתו.

גיל יניב: זה מה שאנחנו אספנו, אבל מתו קרוב לוודאי הרבה יותר.

דוד אזולאי: מישהו חוקר את האירוע הזה?

גיל יניב: כן.

דוד אזולאי: מי?

גיל יניב: המשרד להגנת הסביבה עשה שימוע לכל הגורמים – למפעלים, לרשויות המקומיות ולכל מי שהיה קשור לעניין הזה – ואנחנו מסיימים עכשיו את כל איסוף הראיות.

גיל יניב: זה עובר למשטרה הירוקה ובעצם זאת חקירה תחת אזהרה.

גיל יניב: בשימוע שלא תחת אזהרה הגענו לאוסף של ראיות, אבל לא מספיק חזקות, אבל אני מניח שהדבר הזה, אם נצליח לבסס את הראיות, יגיע לכדי תביעה משפטית.

גדעון עזרא: יש כאן עוד דבר שכדאי לדעת.

גדעון עזרא: הלקח הראשי מהפרשה הזאת הוא הצורך להסיט מים כאלו למקום אחר.

גיל יניב: בנושא הזה, כדי למנוע, אנחנו עושים כמה דברים.

גיל יניב: אולי לא בהיקפים כאלה של שריפה, אבל גם זה ה-ווטלנד יכול לייצר איזשהו באפר.

גיל יניב: אנחנו עכשיו מכינים עבודה מאוד גדולה של הערכת סיכונים אפשרית שלא מחומרים מסוכנים.

גיל יניב: לגבי חומרים מסוכנים, המשרד להגנת הסביבה גם יודע איך לטפל על-ידי ספיגת חומרים וכן הלאה, אבל קריסה של מערכות, אם אלה צנרות ביוב כמו שהיה באור יהודה, אם זה נושא של קווי צנרת, מכלי דישון בסקטור החקלאי וכן הלאה, אלה מהווים אוסף גדול של סכנות שאנחנו עכשיו מנסים לייצר תוכנית חירום ונוהלי חירום לגבי כל אותן סכנות שתהיינה באגן ההיקוות של נחל ירקון.

פניה קירשנבאום: ההחלטה שהייתה בשנת 2003 לניקוי הנחל, ההחלטה בעצם קבעה שהרשויות יתאחדו וינקו או שהיה שם גם את הצד הממשלתי שלקח על עצמו איזושהי אחריות?

פניה קירשנבאום: בסופו של דבר אני מבינה שהניקוי התעכב וחיכו לתרומה.

פניה קירשנבאום: לפי מה שקראתי לפחות – לא מהחומר של הכנסת – הניקוי נעשה הרבה יותר מאוחר כאשר שהתקבלה התרומה מאוסטרליה.

גיל יניב: האוסטרלים היו הכי בסדר.

גיל יניב: הם התחייבו לחמש שנים ותוך שנה כל הכסף היה בארץ.

גיל יניב: הלוואי שאנחנו היינו נוהגים כמוהם.

גיל יניב: נמצא אתנו כאן מנכ"ל רשות נחל ירקון וכל מה שאת אומרת, רשות הנחל היא זו שבעצם מוציאה אל הפועל את החלטת הממשלה.

פניה קירשנבאום: עוד שאלה.

פניה קירשנבאום: אתם עושים בדיקות תקופתיות לרמת הזיהום של הנחל?

גיל יניב: כן.

פניה קירשנבאום: מהי דחיפות הבדיקות האלה ובאיזה רמה?

פניה קירשנבאום: האם הבדיקות האלה מפורסמות באיזשהו מקום?

פניה קירשנבאום: יכול להיות שהנחל ברמה כזאת שכן ניתן היה להיכנס אליו, אבל בגלל התדמית שנוצרה לו, בגלל חוסר פרסום של הנתונים האלה, זה גרם לפחד של אנשים להיכנס.

פניה קירשנבאום: אני מתכוונת לאותו מקרה של השייטת שהתהפכה ואנשים פחדו להיכנס להציל אותה.

גיל יניב: לפני שדוד יתייחס, אני אומר משהו בנושא הזה של שייט.

גיל יניב: ועדת הפנים והגנת הסביבה לפני שלוש שנים, עת היושב-ראש היה חבר הכנסת מג'אדלה.

גיל יניב: הפרקטיקה שהייתה עד אותו מועד הייתה שמשרד הבריאות היה נותן כל שנה את האישורים.

גיל יניב: היה איזשהו דיון משותף בנושא הזה וההחלטה שהתקבלה, ובעקבותיה בוצעו מספר החלטות, הייתה שהנושא של אישור שייט והתרעה בפני השייטים לפי מצב הנחל ייעשה על ידי רשות הנחל.

גיל יניב: לצורך כך הוקמה ועדת מומחים של אקדמיה, משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה ונציג ציבור, והיא קבעה את הפרמטרים.

גיל יניב: זה שונה מאיכות מים כאשר משרד הבריאות מחליט לסגור את חופי הים כי כאן אנחנו לא מדברים על שחייה אלא על שייט.

גיל יניב: התקן הזה בעצם אומץ ואנחנו עכשיו בהליך של חוק עזר עירוני.

גיל יניב: בפרקטיקה מה שאנחנו עושים, וזה קבעה אותה ועדת מומחים, אנחנו עושים את הבדיקות התקופתיות שהן אחת לשבוע ועושה את זה הרשות בשבע נקודות שונות במעלה הנחל וזה מפורסם.

גיל יניב: בנוסף לזה המשרד להגנת הסביבה עושה בדיקות בקרה על אותה ביקורת.

דוד אזולאי: על סמך זה אתם נותנים את האישורים.

גיל יניב: יש היום פרקטיקה ומי שהולך לאורך הנחל רואה דגלים, כמו בשפת הים – אדום, שחור, ירוק וכן הלאה – כך שהשייטים, יש לנו את מועדוני השייט שאנחנו מכירים, יודעים והדבר הזה נעשה אתם.

גיל יניב: הם מכירים את הסימנים, את הדגלים ובמקרה שיש מצב חירום, מרימים דגל אדום.

גיל יניב: עדיין, מבחינה חוקית, מותר להם לשוט.

גיל יניב: אין איסור לשוט כמו שאין אישור לקפוץ לים כשהוא סוער, אבל אנחנו לפחות מבחינה זאת הודענו שיש זיהום.

גיל יניב: אנחנו גם מרימים טלפונים ועושים את מה שצריך.

גיל יניב: עד כאן בנושא של גאולת הירקון שזה שם התוכנית.

דוד פרגמנט: אנחנו מפרסמים את הנתונים גם בדגל כפי שגיל ציין.

דוד אזולאי: אלה שאמורים לבצע את השייט, יש איזושהי פרוצדורה?

דוד אזולאי: אם יש, תגיד לנו מה הפרוצדורה, אם יש מצב שמהווה סכנה.

דוד אזולאי: מעבר לדגלים, הם מודעים לכך או שפשוט הדגל אומר הכל?

דוד פרגמנט: אנחנו מודיעים להם על כל שינוי שיש בנחל.

דוד פרגמנט: מודיעים להם בפקס אם יש איזשהו שינוי, אם המים מתאימים או לא מתאימים.

דוד פרגמנט: אנחנו נמצאים אתם בקשר כמעט יום יומי, כמה פעמים בשבוע, אנחנו מכירים אותם והם מכירים אותנו.

דוד פרגמנט: אופי ההתנהלות שלנו הוא כזה שאנחנו פתוחים לכל פנייה של כל האזרחים, אבל גם בוודאי לבעלי העניין האלה בנושא של השייט.

דוד פרגמנט: הדגל מונף בצבע המתאים והוא מוכר וידוע.

דוד פרגמנט: באתר האינטרנט של רשות נחל הירקון בדרך כלל יש דגל ובדף הבית הוא מתנוסס מבחינת אנימציה והוא או ירוק או אדום.

נועם פעיל: מה זה בדרך כלל?

דוד פרגמנט: בין החודשים אפריל עד נובמבר הוא ירוק.

נועם פעיל: למה?

פניה קירשנבאום: כי יש זרימת מים יותר טובה.

דוד פרגמנט: לא.

דוד פרגמנט: בדרך כלל בחורף הגשם סוחב ושוטף אתו שטחים גדולים מאוד שיש עליהם כל מיני דברים.

נועם פעיל: מה יש בהם?

דוד פרגמנט: כל מיני מזהמים כמו אבק, כמו צואה של כלבים, כמו שמנים ודלקים, כל מיני דברים מפעילות האדם.

דוד פרגמנט: שטח אגן ההיקוות הוא 1,800 קילומטרים מרובעים וכשיורד גשם כל זה נסחף.

דוד פרגמנט: אפשר לדמות את זה במידה מסוימת לזה שעושים ספונג'ה בבית אחרי הפסקה ארוכה וגם אז המים יוצאים שחורים.

דוד פרגמנט: שטח כזה גדול שיש עליו פעילות כל כך ענפה ומגוונת, כשיורד גשם, זה שוטף אותו אל הנחל וזה גורם לשינוי לרעה באיכות המים וגם לתמותת דגים.

דוד פרגמנט: כלומר, זאת לא רק שנפגעת היכולת של האדם לנצל את הנחל אלא גם של בעלי החיים שנמצאים בו.

דוד פרגמנט: באתר אנחנו מפרסמים גם את תוצאות הניטור.

דוד אזולאי: האתר שלכם מעודכן?

דוד פרגמנט: האתר שלנו מתעדכן.

דוד אזולאי: תגיד לי מה זה מעודכן.

דוד אזולאי: ניסינו אתמול לאתר ולא הצלחנו.

דוד פרגמנט: זה מוזר כי הוא זמין.

דוד אזולאי: ביקשתי אתמול את מנהלת הוועדה לאתר את האתר.

יפה שפירא: אני חושבת שהידיעה האחרונה הייתה מ-2008.

דוד פרגמנט: יש כמה דברים באתר.

דוד פרגמנט: בדף הבית יש את הדגל שמתנוסס ומתחת לו יש שורה שאומרת לראות את הנתונים עצמם, לוחצים על זה, נפתחת טבלה ובטבלה הזאת מופיעים הנתונים האחרונים מהדיגום האחרון.

דוד פרגמנט: זה מתעדכן כל שבוע עם הנתונים.

דוד פרגמנט: יש טבלה נוספת שגם מראה את הנתונים הקודמים.

דוד פרגמנט: כלומר, יש שקיפות מלאה.

דוד פרגמנט: כל מי שרוצה לראות את כל הנתונים, יכול לראות אותם.

דוד פרגמנט: לפני חודש הקר תקף את האתר שלנו, מישהו מתורכיה, אבל זה לא קשור בעדכונים של הידיעות.

דוד פרגמנט: העדכונים של הידיעות מתעדכנים לאט מדיי כי אנחנו גוף קטן מאוד שכולל ארבעה אנשים כולל מנהל, מזכירה, אקולוג ופקח ואת כל מה שאנחנו עושים, אנחנו עושים בכוחות עצמנו.

דוד פרגמנט: יש דברים, כמו ידיעות, שאנחנו לא מספיקים להדביק בהם את הקצב.

דוד פרגמנט: בגדול כן הייתי רוצה לומר שרשות נחל הירקון הוקמה ב-1988 בצו, בבסיס חוק מ-1965, כך שלקח 23 שנים להקים את הרשות עד שהרשות קמה על בסיס החוק הזה ולא בכדי כי זה עסק מסובך, זה עסק שמבחינה גיאוגרפית מחייב הסתכלות על אזור עם גבולות שהם לא דומים לגבולות שהאדם קבע.

דוד פרגמנט: אלה לא ועדות מקומיות, לא מחוזיות, אפילו לא מדינת ישראל כי בערך שני-שליש מאגן ההיקוות נמצא ממזרח לקו הירוק.

דוד פרגמנט: תחומי האחריות מחולקים בין משרדי ממשלה רבים והנחל מחייב התייחסות כוללת.

דוד פרגמנט: כלומר, מישהו חייב, אם אפשר לקרוא לזה כך, לנצח על התזמורת מתוך ראייה כוללת של צורכי הנחל וזה מאוד מורכב לעשות זאת.

דוד פרגמנט: זאת אחת הסיבות שההקמה של הרשות לקחה כל כך הרבה זמן.

דוד פרגמנט: אפשר להסתכל על גבולות רשות נחל הירקון ואם נדמה אגן היקוות לעץ, שזה כל שטח אגן ההיקוות של 1,800 קילומטרים מרובעים, הערוץ הראשי, הירקון, הוא הגזע שמגיע לאדמה.

דוד פרגמנט: רשות נחל הירקון קיבלה אחריות רק על הגזע הראשי וכל הענפים שהם יובלי הנחל לא בתחום האחריות שלנו.

דוד פרגמנט: בוודאי כשיורד גשם או כל דבר שקורה משפיע על התחום של הרשות.

פניה קירשנבאום: הם עוברים גם באזורים חקלאיים?

דוד פרגמנט: בוודאי.

פניה קירשנבאום: בטח נשטפים שם גם כל חומרי ההדברה.

דוד פרגמנט: זה נקרא זיהום ממקורות לא נקודתיים והדרכים להיאבק בזה, למנוע או לצמצם את הפגיעה, אלה שני סוגים: האחד, שיטת עיבוד הקרקע, למשל לא להשאיר אותה חשופה בחורף כשיורד גשם, ואז הסחיפה משם היא הרבה יותר מצומצמת, והשני, רצועות חיץ לאורך הנחל שזאת צמחיה מתאימה.

פניה קירשנבאום: מי אחראי על כל אותם ענפים ועל כל אותם נחלים?

דוד פרגמנט: בתחום המדינה יש רשות ניקוז ירקון שהיא הוקמה ב-1996 בעקבות רה-ארגון של רשויות הניקוז.

פניה קירשנבאום: נמצאים כאן הנציגים שלה?

דוד פרגמנט: לא.

דוד פרגמנט: הרשות אחראית על הדברים האלה אבל בעיקר על נושא ניקוז.

דוד פרגמנט: אנחנו רשות נחל ואנחנו פועלים על פי חוק אחר.

דוד פרגמנט: הם פועלים על פי חוק הניקוז והגנה מפני שטפונות.

דוד פרגמנט: אנחנו מסתכלים על הנחל מתוך ראייה כוללת.

גדעון עזרא: כאן צריך לומר שיש כאן כמה משרדי ממשלה שמעורבים ברשות הניקוז, כולל משרד החקלאות, גם אנחנו ועכשיו בחוק ההסדרים – אני לא יודע מה יצא בסוף – יש כוונה להעביר את הכל לרשות הנחל.

ניצן הורוביץ: הם הוציאו את זה.

גדעון עזרא: אתה עוד לא יודע מה ייגמר הלילה.

גדעון עזרא: כשהייתי השר להגנת הסביבה, היינו בעד לא לקבל את ההצעה הזאת ולהעביר את זה לאחריות המשרד להגנת הסביבה שיטפל בכל הבעיות הללו.

גדעון עזרא: אני לא יודע מה יצא ומה יצא.

ניצן הורוביץ: אתמול שמעתי שמוציאים את זה.

דוד אזולאי: הכל נזיל עד ההצבעה.

אורי מקלב: השאלה מה מידת האכיפה ומה הסמכויות של הרשות.

אורי מקלב: השאלה היא האם אוכפים את זה.

אורי מקלב: זה שיש דגל אדום, האם כן ממשיכים לשוט והאם יש אכיפה.

דוד אזולאי: לגבי אותם מזהמים.

פניה קירשנבאום: אתה מדבר על אכיפה של אלה שמשתמשים בנחל אבל כאן השאלה צריכה להיות הרבה יותר בסיסית והיא מה האכיפה לגבי אלה שמזהמים.

גדעון עזרא: זה מתחיל בכלל בשימוש בחומרי הדברה.

גדעון עזרא: חומרי הדברה זה הדבר הראשון במעלה ואני חושב שהוא יוכל לומר לך מי מטפל היום בנושא של הדברת חומרי הדברה בגדול במדינת ישראל ואחר כך בירקון.

דוד אזולאי: מי הגורם?

דוד אזולאי: האם ישנו גורם אחד או שישנם כמה גורמים שמפקחים?

דוד אזולאי: אני חושב שהבעיה המרכזית היא אותם מזהמים כי אלמלא המזהמים האלה לא היינו מגיעים לתוצאות האלה.

דוד פרגמנט: אנחנו נמצאים בין הפטיש והסדן.

דוד פרגמנט: מצד שני הקולחים הם מזהמים כי הם לא באיכות המתאימה ומצד נוסף אלה מקורות המים של הנחל.

דוד פרגמנט: זאת אומרת שכדי לשקם את הירקון אנחנו צריכים שהם יהיו באיכות מתאימה ושיהיה שיקום אמיתי אקולוגי.

דוד פרגמנט: לכן הצעדים שנקבעו במסגרת החלטת הממשלה לגאולת הירקון שגיל פירט אותם כוללים את האלמנט הזה של האגמים הירוקים שבאמצעותו אנחנו נסלק גם חומרים אחרים שמגיעים לנחל ונבטיח שהאיכות שלו תהיה אפילו יותר טובה מהאיכות של התקן בו צריכה לדון ועדת ענבר.

דוד פרגמנט: יש לנו היום בנחל שני מתקנים לטיפול בשפכים עיקריים שמזרימים אלינו.

דוד פרגמנט: כל עוד התקנה של ועדת ענבר לא תקבל תוקף חוקי, הם עומדים בתקנות שהמדינה קבעה והם 20/30.

דוד פרגמנט: עוד יותר טוב מזה, כי הם הולכים להיות משודרגים - לא על פי דרישה חוקית של חוק – לאיכות שלישונית הרבה יותר טובה.

דוד פרגמנט: מבחינה זאת שני המקורות האלה יהיו תקינים.

דוד פרגמנט: יש מכון לטיהור שפכים שלישי של שרון מזרחי שהוא בתהליך של תכנון השדרוג שלו והמאמצים שם הם שהמים ינוצלו כולם לחקלאות ולא יגיעו בכלל לנחל.

דוד פרגמנט: התקלות בשנת 2008.

דוד פרגמנט: היו לנו שלוש תקלות מאוד משמעותיות שפגעו קשות בירקון.

דוד פרגמנט: על אחת מהן דובר וזאת הבעיה שהייתה עם מפעל סנו.

דוד פרגמנט: התקלה השנייה, פיצוץ של הצינור של אור יהודה שפגע קשה מאוד בירקון המלוח דווקא, באזור בו מקיימים את השייט, וזה טופל אבל צריך לקוות שהתחזוקה של הקווים תהיה כזאת שתקלות כאלו אפשר יהיה לצפות אותן ולטפל בהן לפני שהן קורות.

דוד פרגמנט: האירוע השלישי היה מביוב של ראש העין, נושא שעדיין עומד על הפרק.

דוד פרגמנט: זה פגע בירקון הנקי, בחלק משבעת הקילומטרים, וזה מצריך טיפול שורש אבל עדיין זה לא מטופל בצורה יסודית כדי למנוע זיהום של הירקון.

דוד פרגמנט: משתמע הוא שצריכה להיות ראייה אגנית.

דוד פרגמנט: חייב להיות גוף שרואה את הכל ומתזמן את הכל וכולם מדברים אתו.

דוד פרגמנט: חלק מהסיבות לתקלות של אור יהודה – לא לתקלה אלא לפריצה של הסכר שאפשרה את הזרימה של הביוב אל הירקון – היו שהיה פיצוץ בקו מי שתייה בראשון לציון ובמסגרת הפעולות לתיקון, רוקנו כמות גדולה מאוד של מים בראשון לציון ממערכת מי השתייה, המים האלה הגיעו לאותו מקום בו היה הביוב של אור יהודה והסכר לא יכול היה לעמוד בכמויות המים שהגיעו אליו.

דוד פרגמנט: זאת אומרת שאם היה איזשהו תיאום ברמה של מישהו שרואה את הכל לומר עצור, חכה כמה שעות, ננסה לעשות משהו, אולי תזרימו למקום אחר, אז כל הדבר היה יכול להתנהל בצורה יותר יעילה כדי להגן על הנחל ולאפשר לו למלא את השירותים לציבור.

דוד פרגמנט: בסך הכל הנחל נותן שירותים לציבור ברמה יום יומית ברמה גבוהה מאוד.

דוד אזולאי: כשאתה אומר נותן שירות, מה זה שירות?

דוד פרגמנט: שירות אומר שהציבור בא ונהנה ממנו לכל אורכו בכל ימות השנה ולאורך כל השנה, למעט בימים שיש סופות גדולות מאוד.

דוד פרגמנט: אם אתה רוצה לבוא לירקון, ואני אשמח מאוד אם תאמר שאתה רוצה, נערוך לך סיור במקום.

דוד פרגמנט: הירקון עובר בתחום של שבע רשויות מקומיות ואפשר להגיע אליו בקלות מכל אחת מהרשויות האלה.

דוד פרגמנט: לגבי השייט.

דוד פרגמנט: יש פיקוח שבועי על איכות המים.

דוד פרגמנט: אנחנו בודקים את זה, מדווחים בשקיפות מלאה ואני מציע למנהלת הוועדה לבדוק את זה שוב באתר ולראות שזה מופיע.

דוד פרגמנט: גם אני הסתכלתי כדי לוודא.

דוד פרגמנט: אנחנו בודקים פיזית וידנית, מסתכלים ויזואלית כל יום על כל האזורים שאנחנו יודעים שהם בעייתיים.

דוד פרגמנט: אנחנו מחוברים למערכות העירוניות.

דוד פרגמנט: הקטע המלוח של הירקון כולו בתחום של עיריית תל-אביב-יפו ויש קשר הדוק מאוד עם כל אנשי התשתיות של העירייה ושניים מהם נמצאים לימיני, ומדברים אתם ומגיבים במיידית לכל תקלה שיש או לכל קריאה שלנו.

דוד אזולאי: כשיש תקלה ויש זיהום, תוך כמה זמן האזרח שמגיע לאתר יודע על כך?

דוד אזולאי: אתה אומר שאתם עושים בדיקות שבועיות, וזה בסדר, אבל השאלה היא מה קורה אם אחרי הבדיקה הייתה תקלה והיה זיהום.

דוד פרגמנט: אני אתן לך דוגמה.

דוד פרגמנט: אתמול ב-10:00 בלילה התקשרו אלי מהמוקד העירוני של תל-אביב והודיעו לי שאזרח מטייל ברגל לאורך הירקון ורואה קצף וכתמי דלק.

דוד פרגמנט: יצא האקולוג של הרשות למקום והגיע לשם בשעה 11:00 בלילה, ירד, הלך ברגל קטע של כשני קילומטרים, ראה על מה דיבר האזרח, הרגיש את זה, מישש את זה, הריח את זה והסתבר שזה לא דלק, לא סבון, אלא משהו כנראה ביולוגי שהוא לא ידע לתת את ההסבר.

דוד פרגמנט: אם כן, התגובה שלנו היא מיידית והיא גם מקצועית על ידי האנשים שמבינים את העניינים ויודעים על מה להסתכל ואיך להסתכל.

דוד אזולאי: אתה אומר שתוך מספר שעות סביר יש תוצאה מיידית.

דוד פרגמנט: אם זה ביום, זה לא מספר שעות סביר אלא אלה דקות כי אנחנו בשטח.

דוד פרגמנט: אם זה בלילה, עד שאדם קם, יוצא, מגיע ובודק, עובר קצת זמן.

אורי מקלב: הזיהומים הם דברים שניתן לראות אותם בעין או שיש זיהומים שלא ניתן לראות אותם בעין?

אורי מקלב: אם הבדיקות נעשות אחת לשבוע, בהחלט יכול להיות מקרה שלאחר הבדיקה נוצר זיהום שיכול אפילו להיות זיהום חריף מחומרים שאולי לא רואים אותם בעין אבל הם נמצאים בתוך המים, והתוצאה היא שזה נודע שבוע אחר כך וזה בוודאי זה זמן ארוך מדיי כדי לגלות ולטפל בזיהום.

דוד פרגמנט: השאלה במקום.

דוד פרגמנט: הבדיקות שאנחנו עושים על פי הקריטריונים שקבעה ועדת המומחים הם לחיידקי קולי צואתי.

דוד פרגמנט: זה האינדיקטור.

דוד פרגמנט: הזיהומים שאתה כנראה מדבר עליהם הם אחרים, שלא חייב שישפיעו על אוכלוסיית החיידקים.

דוד פרגמנט: יכול להיות שהם לא ישפיעו או שכן ישפיעו, אבל אין מצב שקורה משהו למים ואנחנו לא מזהים שינוי בצבע שלהם, איך נראים פני השטח, דגים מתים אם יש חומר רעיל, יש ריחות וכולי.

אורי מקלב: ואת זה רואים כל יום.

דוד פרגמנט: רואים מיד.

אורי מקלב: אם כן, אפשר לומר שמעבר לבדיקה המעבדתית שיש פעם בשבוע, יש את הבדיקה החזותית.

דוד פרגמנט: כן.

דוד פרגמנט: אמרתי כרגע שאנחנו מסיירים ובודקים חזותית את כל האזורים, בעיקר אלה בהם שטים וזאת בגלל הרגישות הגבוהה לבריאות הציבור וכל ההיסטוריה של הירקון והתדמית.

דוד פרגמנט: לגבי השאלה כמה זמן עד שהאזרח יודע.

דוד פרגמנט: אני לא יודע לומר שהאזרחים שלא נכנסו למים, שזה היה בגלל פחד מהירקון כי כל מי שמטייל לאורך הירקון רואה פעילות של שייט כאשר עשרות שייטים משייטים כל הזמן.

דוד פרגמנט: מגיעות קבוצות מחוץ לארץ, קבוצות מכמה מועדוני חתירה, שטים בנחל הלוך וחזור וכל הזמן רואים אותם.

דוד פרגמנט: האדם עם השכל הישר מבין שיש פעילות ושזה בסדר כי אחרת כולם היו בורחים.

פניה קירשנבאום: השייטים שמשתמשים בנחל הם מאוד מודעים למצב של הנחל כי הם חיים את זה יום יום.

פניה קירשנבאום: אני אומרת לך כאזרחית מן השורה – ואתה יודע שהתקשורת שלנו מאוד אוהבת ספינים ודברים – שמה שיוצא לתקשורת זה זיהומים ובעיות.

פניה קירשנבאום: אני מגיעה לנחל, אני לא יודעת שיש רשות, אני לא יודעת שהרשות מטפלת, אני לא רואה בשום מקום שמפורסמת רמת הזיהום או מה קורה בנחל.

פניה קירשנבאום: אני מגיעה לנחל ואני זוכרת את המכבייה ואני יודעת שזה מסוכן.

פניה קירשנבאום: לא עשיתם איזשהו צעד לשנות את התדמית של הנחל.

דוד אזולאי: מר פרגמנט אומר ששמו דגלים והדגלים האלה בעצם אמורים לתת מצב נתון.

פניה קירשנבאום: כבוד היושב-ראש, אני אומרת לך שאני מגיעה לנחל ואני רואה דגלים אבל לא יודעת מה הם מסמלים.

פניה קירשנבאום: אני לא מודעת לזה כי זה לא התפרסם בשום מקום ולא היה כתוב שאם אתה הולך לאורך הנחל ואתה רואה דגל כזה, אתה צריך לדעת שזה המצב.

פניה קירשנבאום: מי יודע על זה?

פניה קירשנבאום: אני לא יודעת.

פניה קירשנבאום: אני אפילו לא יודעת מה הדגל הזה מסמל אבל מי שמשתמש בנחל, יודע.

גדעון עזרא: מה את רוצה לדעת?

פניה קירשנבאום: אני לא רוצה לדעת.

פניה קירשנבאום: אני מציינת עובדה.

גדעון עזרא: לשחות אסור בכל מקרה.

גדעון עזרא: לשוט מותר בכל מקרה.

גדעון עזרא: יש הרבה דברים במדינה שלא יודעים.

דוד אזולאי: לא משנה כרגע מה היא רוצה, אבל היא טוענת ובצדק שאותם סימונים לא כולם מכירים אותם, לא כולם יודעים מה הם אומרים.

דוד בר-דרור: צריך לאורך הירקון לשים שילוט מתאים שיאמר מה משמעות הדגלים האלה.

דוד בר-דרור: אני הולך עם הנכדים שלי הירקון ואני רוצה לדעת.

גדעון עזרא: אתה יכול להמשיך ללכת.

דוד פרגמנט: אנחנו מתלבטים שנים לגבי הנושא שאת העלית, של איך לשנות את התדמית של הירקון.

דוד פרגמנט: אני יכול להגיד לך שעשרות פעמים – אני מנהל הרשות מ-1993 – הופעתי בתקשורת, יש כתבות רבות, עשרות, בעיתונים רבים, ב-YNET, שמתארים את כל מה שקורה בירקון, את ההבדלים בין הקטע המלוח שבו יש פעילות שייט, את הקטע בו היה אירוע המכבייה שזה אזור אחר מבחינה אקולוגית, והציבור שרוצה לדעת, האינפורמציה קיימת והיא פזורה בכל מקום.

דוד פרגמנט: כל מי שרוצה לדעת, יכול לדעת.

דוד פרגמנט: איך לגרום לאזרח שיסתכל על זה, שיטמיע את זה, שיזכור את זה, עוד לא פיצחנו את זה.

דוד פרגמנט: אני מוכרח לומר דבר נוסף.

דוד פרגמנט: אנחנו מחכים כבר כמה שנים לזה שאיכות המים שמוזרמת אל הירקון תשתנה באופן משמעותי.

דוד פרגמנט: זה יקרה השנה עם שדרוג של מכון לטיהור שפכים כפר סבא והוד השרון, שהוא ספר המים הגדול ביותר עם איכות המים שהיא הכי פחות טובה.

דוד פרגמנט: כשזה יקרה, אפשר יהיה לפרסם כי זה שינוי מהותי ובסיסי וזה אמור לקרות בתוך מספר חודשים.

דוד פרגמנט: הם מסיימים את השדרוג, הם עוסקים עכשיו בהרצה של הציוד החדש במכון הטיהור וזה יהיה אירוע יוצא דופן לטובה מבחינת הירקון.

דוד פרגמנט: כל פעם שיש משהו חיובי בירקון, ואני מדבר עם עיתונאים ומנסה למכור להם את זה, הם אומרים לי לעזוב.

דוד פרגמנט: הייתה פעם כמות גדולה של פסולת בשפך הירקון, בחורף, אז יש בעיה הידראולית, כולם רצו לבוא לצלם ואנחנו אמרנו שבחושך אי אפשר וביקשנו שיבואו בבוקר, אבל אולי זה לא יהיה כי זה דינאמי שם.

דוד פרגמנט: בבוקר הם באו ואמרנו שיצלמו, שיאמרו שאתמול היה ועכשיו אין, אבל לא, זה לא מעניין.

דוד פרגמנט: סיפורים טובים התקשורת לא אוהבת.

ניצן הורוביץ: קיבלתם גם עיתונות לא רעה במשך השנים על החיות שחזרו ועל השיקום.

אורי מקלב: מתוך פרקטיקה אישית, אצלנו בבית אין מריבה על עיתון הבוקר.

אורי מקלב: אני קורא את העמוד הראשון וילדיי ואשתי קוראים את המדור של מזג האוויר.

אורי מקלב: אפשר לבחון את ילדיי כל יום לגבי מצב הכינרת ובכמה סנטימטרים היא מתחת לקו האדום.

אורי מקלב: אם היינו מצליחים בפעילות משותפת של הרשות יחד עם הוועדה להכניס בעיתון את מצב הירקון, במיוחד בחודשים הקריטיים, מצב זיהום הירקון, חוץ מאשר ידע זה היה מכניס למודעות והיה מעלה ומשדרג את מצב הירקון.

פניה קירשנבאום: זה היה עושה יותר מכל כתבת תדמית.

אורי מקלב: דעו לכם שמזג האוויר הוא מדור פופולרי אצל הרבה אנשים.

אורי מקלב: מעבר לזה, זה מעלה ומשדרג את הירקון.

ניצן הורוביץ: כמו מפלס המים בכינרת.

אורי מקלב: זאת יכולה להיות פעילות משותפת של ועדת הפנים יחד עם כל מערכות העיתונים, לכתוב שתיים-שלוש מלים על מצב הירקון.

עזרא פישלר: מדברים כאן הרבה על תדמית הירקון ועל זה שהמצב הוא כן טוב או לא טוב, אבל צריך להבין שתדמית לא נעשית סתם.

עזרא פישלר: זאת אומרת, יש לזה רקורד, משהו הוביל אותו, משהו גרם לו ולא צריך יותר מדיי ללכת אחורנית בשנים כדי לדעת ולזכור איזה אירועים זיהמו את הירקון.

עזרא פישלר: כמובן שאחר כך זה מסתדר אבל אז קורה למרבה הצער עוד אירוע.

עזרא פישלר: צריך להבין שהתדמית נפגעה מאירועים אמיתיים.

עזרא פישלר: כשאנחנו מנסים לעזוב לרגע את האירועים האמיתיים וללכת למצבים בהם באמת איכות המים לא התאימה, אנחנו יכולים לקחת את הנתונים של רשות נחל הירקון.

עזרא פישלר: לקחנו את נתוני 2008 ובחנו אותם וראינו שבאמת במהלך עונת הקיץ יש איכות מים שהיא מתאימה – לפי התקן שאתם הצבתם לעצמכם, עד 4,000 קוליפורמים לשייט, למרות שמשרד הבריאות מבקש שיהיו 1,000 קוליפורמים – זה עכשיו בהנחיה שעיריית אשדוד קיבלה לגבי נחל לכיש – ובמהלך החורף, כפי שנאמר קודם, יש בעיה שמגיעים כל מיני תסחיפים ונוצרות כל מיני בעיות ולא משנה כמה רשות נחל ירקון תתאמץ ותשקיע כי כל עוד אין לה שליטה ברמה האגנית, יכולים להגיע לנחל דברים ממקומות אחרים שלא בתחום השליטה ולפגוע במאמצים שנעשו במשך תקופה ארוכה.

עזרא פישלר: בעניין הזה צריך להבין שמה שקרה אז באסון המכבייה, שהדליק נורה אדומה לטפל בירקון מהר, לא צריך לקרות פעם נוספת.

עזרא פישלר: לא צריך שתהיה נורה אדומה נוספת.

עזרא פישלר: לא צריך שעוד שייטת חס וחלילה תיפול אל המים ועלולה לשלם חס וחלילה בבריאות שלה כדי שמישהו יאמר שיש כאן בעיה והנחל עדיין נתון לאיום כי הנחל נתון לאיום, זאת עובדה.

עזרא פישלר: כמו שאמרנו, זה מגיע מאזורים של הקו הירוק, זה מגיע ממקומות אחרים כמו אזורי תעשייה ותשקיפים אחרים, והעניין הוא שכאן חייב להיות פתרון מערכתי, פתרון שבו בוחנים את כל אגן הניקוז מבחינת תשקיפים, רשויות מקומיות, מערכות ביוב ומערכות תעשייתיות, כדי ששום דבר לא יגיע למקום כזה.

עזרא פישלר: בירקון פעם שחו ופעם שטו בלי שום בעיה וכך זה צריך להיות.

עזרא פישלר: נחל לא צריך להיות במצב שהוא והפחד שגרם לאנשים לא לקפוץ אל המים ולא למשות משם את החותרת, לדעתי זה אות קלון.

עזרא פישלר: זה דבר שלא יכול להמשיך ולהיות כי מחר זה יקרה בנחל לכיש, מחרתיים זה יקרה בנחל החלזון ובעוד נחלים וגם שם אנשים לא יקפצו למים.

עזרא פישלר: צריך להבין שהבעיה היא לא בעיה של כן ירקון או לא ירקון אלא בעיה כללית של נחלי ישראל .

עזרא פישלר: כאן מדובר בהתערבות מדינה ולא בהתערבות של דוד ושל גיל יניב באופן אישי אלא צריך לקחת את כל הנושא הזה ולראות שכל הנחלים שזורמים מערבה, מצפון לדרום אל הים, לא מתאימים לא לרחצה ובמקרה הטוב אולי הם מתאימים לשייט.

דוד אזולאי: מה קורה כאשר בכל זאת מישהו מחליט להסתכן ולקפוץ למים?

דוד אזולאי: מישהו אוכף את החוק הזה שם?

דוד אזולאי: מישהו אוכף את האיסור הזה?

פניה קירשנבאום: זה על אחריותו.

עזרא פישלר: אני לא חושב שיש איסור כזה.

עזרא פישלר: אני לא יודע אם אני הדמות לשאול אותה את השאלה הזאת, אבל אני לא חושב שיש איסור לא להיכנס למים.

עזרא פישלר: משרד הבריאות מנחה איכות מי רחצה במי ים או בכינרת ובמקומות כאלה ובנחלים אני חושב שצריך שהם יהיו ברמה כזאת שכן יהיה אפשר לרחוץ בהם.

דוד אזולאי: יש שילוט שמזהיר אנשים לא להיכנס לתוך המים?

נועם פעיל: אין שילוט.

נועם פעיל: לא ראיתי שום שילוט.

נועם פעיל: שום דבר.

נועם פעיל: זאת סכנת נפשות.

דוד אזולאי: כלומר, מי שלא מקומי ולא יודע, יכול להיכנס.

נועם פעיל: כן, והוא יכול למות.

דוד אזולאי: אין שום שילוט שאוסר על כניסה למים.

נועם פעיל: אין שום שילוט.

אורי מקלב: הדייג מותר בירקון?

נועם פעיל: מותר.

נועם פעיל: אין שלט שאוסר זאת.

עזרא פישלר: כשחיפשו את הילדה רוז זיכרונה לברכה, אנשים מתנדבים הגיעו וכשהכניסו אנשי קומנדו כדי לחפש הלבישו אותם בחליפות מיוחדות כי לא רצו לקחת את הסיכון.

דוד אזולאי: אני פונה כאן לכל הנוגעים בדבר.

דוד אזולאי: אתם חיים את זה, אתם עובדים שם ומכירים את זה, אבל יש אנשים שמגיעים למקום הזה והם מטיילים ואני לא בטוח שכולם יודעים שאסור להיכנס למים האלה למרות הזיהום ולמרות הסכנות.

דוד אזולאי: יכול להיות שהם נכנסים, טובלים רק את הרגליים ורק את הידיים וזה עם כל הסיכון שבדבר.

דוד אזולאי: מי שלא יודע, עושה את זה.

דוד אזולאי: כאן השאלה אם האחריות היא לא עליכם.

דוד אזולאי: לפחות המינימום הנדרש מכם זה להציב שלטים שמתריעים על כך שבמקום הזה יש סכנה למתרחצים.

דוד אזולאי: מי מרים את הכפפה?

פניה קירשנבאום: אפילו תיירים מגיעים והם בטח לא יודעים מה המצב.

דוד אזולאי: אני שואל מי מרים את הכפפה הזאת.

דוד פרגמנט: קודם כל, אנחנו מטפלים בנושא של תוכנית שילוט כוללת לכל אורך הירקון, שהוא 28 קילומטרים עם שתי גדות, שזה אומר 56 קילומטרים.

דוד אזולאי: יש שלט אחד שאומר שאסור להיכנס?

דוד פרגמנט: היו הרבה שלטים שבזמנו משרד הבריאות הציב.

דוד אזולאי: יש כאן שתי שאלות שאני שואל.

דוד אזולאי: האחת, האם יש שלט שאומר שהכניסה למים אסורה?

נועם פעיל: לא נתקלתי בדבר כזה ואני מסתובב שם הרבה .

דוד אזולאי: אני שואל את הנוגעים בדבר.

דוד אזולאי: האם יש שילוט שאוסר כניסה למים האלה לצורך רחצה?

דוד פרגמנט: אנחנו שמנו בזמנו מספר שלטים שהיה כתוב שהכניסה למים אסורה, השחייה אסורה.

דוד אזולאי: אני שואל על היום.

דוד פרגמנט: היום אני לא מכיר.

דוד אזולאי: אנחנו מנסים כאן לפתור בעיה.

דוד אזולאי: למה לנסות להתחמק ולעקוף אותה?

דוד פרגמנט: אני לא מתחמק.

דוד אזולאי: אם כן, אין היום שילוט.

דוד אזולאי: יש בעיה לשים שילוט?

דוד אזולאי: אם יש בעיה כספית, בוא נגייס כולנו כסף, כל אחד ייתן 50 שקלים או 100 שקלים ונארגן לך שלט, אם זאת הבעיה.

דוד אזולאי: מדובר כאן בחיי אדם.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אני שואל יותר מזה.

אורי מקלב: אני שואל האם באתר שלהם כן מופיע מה אסור ומה מותר.

נועם פעיל: מי מסתכל באתר?

נועם פעיל: אף אחד לא מסתכל בו.

דוד אזולאי: יש אנשים שלא הולכים לאתר אלא הולכים ישר למקום ואחר כך הם בודקים.

אורי מקלב: נראה לי שגם באתר לא כתוב.

דוד אזולאי: אני חושב שבעניין הזה כדאי מאוד לשים שילוט שלפחות יזהיר את האנשים.

נועם פעיל: אנחנו פה שני נציגים חברי מועצת הוד השרון מטעם סיעת הירוקים.

נועם פעיל: הגענו באופן מיוחד.

נועם פעיל: הירקון עובר בשטח שלנו כשבעה קילומטרים.

נועם פעיל: אנחנו גם רוכבי אופניים וגם הולכים הרבה ברגל וקודם כל רציתי לומר לכם שלא נתקלתי בשום שילוט שאוסר.

נועם פעיל: רציתי להתחיל מדבר אחר.

נועם פעיל: לפני כמה חודשים, בעקבות השריפה במפעל סנו, הייתי עד לדבר מזעזע בשפך הירקון במתחם רידינג.

נועם פעיל: אני ראיתי שם שואת דגים.

נועם פעיל: שואה אמיתית שהזכירה לי דברים מהעבר שלנו ואני אמרתי שחייבים לעשות מעשה וצריך לקחת אחריות ולנקות את הירקון לא כדי שיוכלו רק לשוט בו אלא כדי שיוכלו לשחות בו.

נועם פעיל: אתם כאן מדברים גבוהה גבוהה על יחסי ציבור של הירקון, אבל זה לא מעניין אף אחד.

נועם פעיל: הירקון צריך לשוב ולהיות כפי שהיה לפני חמישים ושישים שנים כאשר אנשים שחו בו וגם שתו ממנו.

נועם פעיל: כל מה שאתם אומרים על דגלים ועל שלטים, זאת סמנטיקה.

נועם פעיל: זה כמו לתת אקמול.

נועם פעיל: צריך לפתור את הבעיה הזאת ואנחנו מוכנים לקחת אחריות.

נועם פעיל: אנחנו כירוקים מוכנים לקחת אחריות אבל רציתי לדעת האם יש תוכנית אמיתית ותקציב לגאולה אמיתית של הירקון.

גיל יניב: התשובה היא לא.

נועם פעיל: מה עושים?

גיל יניב: ביקשת תשובה.

גיל יניב: קיבלת.

גיל יניב: לעולם הירקון לא יהיה מיועד לשחייה וזאת מסיבה פשוטה.

גיל יניב: מקור המים היחידי של הירקון הוא שפכי העיר שאתה מייצג.

גיל יניב: כמה שאנחנו נלך, אלא אם כן נתפיל את המים האלה, אז אפשר יהיה להגיע לזה.

גיל יניב: המים האלה הם מי ביוב, מטוהרים כמו שתיארנו ברמה שניונית ואחרי זה ל-ווטלנד.

גיל יניב: הרמה הזאת היא הרמה הכי גבוהה שאפשר להשיג אבל אלה לא מים שפירים וזה חד משמעית.

נועם פעיל: איך הופכים אותם?

גיל יניב: אם תעשה מתקן התפלה אצלך בעיר, תתפיל את הביוב.

דוד אזולאי: בתקציב הזה אני יכול להגיד לך שאין סיכוי.

גיל יניב: צריך לשלם עבור זה.

נועם פעיל: נשלם.

נועם פעיל: זאת אומרת, אתה פשוט אומר אין, לא יהיה.

גיל יניב: לא יהיה לשחייה.

גיל יניב: נכון.

ניצן הורוביץ: אדוני היושב-ראש, שתי נקודות שרציתי להעלות כאן או לשאול וקודם כל את דוד פרגמנט.

ניצן הורוביץ: כפי שהגדרת הבעיה היא שהסמכויות שלכם כרשות נחל לא חלות בעצם על כל אגן ההיקוות של הירקון אלא רק על חלק קטן ממנו שהוא הפיק המרכזי כאשר בעצם המקורות לזיהומים ולבעיות האחרות באים מהיובלים.

ניצן הורוביץ: אם יורחבו הסמכויות שלכם לגבי ניטור, ניקוז, טיפוח, גם לפריפריה של הגזע המרכזי כמו שאמרת, האם זה יעזור?

ניצן הורוביץ: האם יש לכם את האפשרות לעשות את זה?

ניצן הורוביץ: אלה לגיל יניב.

ניצן הורוביץ: דיברת לגבי אי ההשתתפות של רשויות מקומיות, בעיקר בני-ברק ופתח-תקווה בתשלום.

ניצן הורוביץ: אמרת שבני-ברק אף פעם לא שילמה.

ניצן הורוביץ: הם אומרים – והייתי רוצה שתתייחס לזה – שקודם כל החלק שלהם שם בנחל הוא קטן מאוד, וגם החלק מבחינתם בעייתי בבני-ברק כי זה חלק תעשייתי בעיקר ולכן לא צריך להשית את זה עליהם באופן שמשיתים אותו על רשויות אחרות.

דוד אזולאי: אני אחדד את השאלה.

דוד אזולאי: מי הם הגורמים שבעצם אמורים לקבוע?

דוד אזולאי: יכול להיות שהטענה שלהם צודקת ולכן השאלה היא מי הם הגורמים שבאמת בודקים אם אכן זה הסכום שהם צריכים לשלם בהמשך לטענות שלהם?

גיל יניב: בתוכנית הממשלה, בסך הכל הגאולה התקציב הוא 85 מיליון שקלים.

גיל יניב: מתוך זה 45 מיליון הממשלה וקרן קיימת, ועוד 40 מיליון שקלים באים משבע רשויות.

גיל יניב: המפתח של שבע רשויות נבנה לפי מספר תושבים, אורך גדות, כך שמטבע הדברים תל-אביב היא השותפה הגדולה ביותר לפי אותו מפתח שבנינו כך שבסך הכל מתוך 40 מיליון חלקה הוא קרוב לשבעה מיליון שקלים.

גיל יניב: הקטנה שבהן היא באמת בני-ברק כי יש לה אורך גדות יחסית קצר.

גיל יניב: לעומת זאת, אם תיקח את מועצה אזורית דרום שרון מזרחי עם 20 אלף תושבים, יש להם אורך גדות גדול.

ניצן הורוביץ: כן, אבל הגדות בבני-ברק רובן לא לצורכי נופש.

גיל יניב: נכון.

גיל יניב: בוא נראה מה כל רשות עושה.

גיל יניב: זה נכון שהפיתוח העירוני של הרשויות השונות איננו זהה.

גיל יניב: תל-אביב מובילה בזה, פתח-תקווה אחריה.

גיל יניב: אני מוכרח לומר שבני ברק העדיפה גם בתוכניות שלה לייעד את השטח הזה לאזורי תעשייה.

גיל יניב: כאשר עשינו את תוכנית הניקוז, הם בכלל רצו לבנות תעלה בנויה בצורת ח' ואמרו שאותם זה לא מעניין, הם יקבלו את הארנונה מהתעשייה.

גיל יניב: אותו הדבר קורה ברמת גן.

גיל יניב: הגדה של רמת גן מוזנחת.

גיל יניב: אין אפילו רצף שאפשר ללכת לאורכו.

גדעון עזרא: חלק נהדר שם, שיכון הוותיקים.

גיל יניב: נכון.

גיל יניב: כל הפעולה התחילה לעבוד וחלק גדול מהרשויות ראו כי טוב ולאחרונה אנחנו רואים את זה גם בבני-ברק ואותו הדבר ברמת-גן כאשר הם אומרים שגם הם רוצים לעשות את זה ולתת את זה לרווחת התושבים.

דוד אזולאי: למרות הכל הם לא מעבירים את חלקם בתקציב.

גיל יניב: אלה בעיות פיסקליות כספיות ולא מתוך זה שהם אומרים לעצמם שהם ויתרו על הירקון כי הגדה השנייה זה אזור עתידים ורק לאחרונה אזור עתידים פותח בצורה כזאת שבאמת שתי הגדות נראות כמו יום ולילה.

גיל יניב: כאשר אנחנו מפתחים את הדברים הללו, ולמשל עכשיו, אנחנו מחכים לתקציב ואנחנו לקראת מכרז של חמישה גשרי אופניים והולכי רגל.

גיל יניב: אנחנו מכירים את כל הגשרים באזור תל-אביב אבל מאזור בני-ברק במעלה, אין אף גשר.

גיל יניב: אנחנו עכשיו לפני מכרז על חמישה גשרים שכולם באותו אזור של רמת השרון, בני-ברק, פתח-תקווה וכן הלאה, כך שאלה שבעצם נוסעים או רוכבים על אופניים או הולכים ברגל לאורך הירקון, יוכלו לזגזג שמאלה וימינה, כמו שאנחנו רואים את זה במורד.

ניצן הורוביץ: אם אפשר שדוד פרגמנט יתייחס לשאלה שלי לגבי הרחבת הסמכויות שלכם כרשות נחל.

דוד פרגמנט: הייתי מרגיש לא חכם בלשון המעטה אם הייתי מדבר על ראייה אגנית והיו מסתכלים רק על האפיק של הירקון.

דוד פרגמנט: אנחנו כבר הרבה שנים, למעשה מתחילת הדרך, עושים פיקוח ועושים ניטור על מקורות הזיהום ועל כל מה שקורה.

דוד פרגמנט: זה למעשה כמעט באופן אפקטיבי על כל אגן ההיקוות שמשפיע ישירות על הירקון.

דוד פרגמנט: היינו מעורבים בצורה מאוד משמעותית ועמוקה בתקלה באור יהודה, שזה בכלל על נחל אילון.

דוד פרגמנט: אנחנו עושים ניטור של מכוני טיהור השפכים, גם של דרום שרון מזרחי שהוא ממש קרוב לקו הירוק ויושב על נחל קנה, ואנחנו עושים פיקוח ומסבים את תשומת הלב של האחראים לדבר וזוכים לשיתוף פעולה.

דוד פרגמנט: בסך הכל כולם רוצים שהירקון יהיה במצב הרבה יותר טוב.

דוד פרגמנט: לפעמים יש ויכוח על מי צריך לעשות מה, אבל כל פעם שיש תקלה, זה מתחיל במשאיות של פסולת או זרימות של מים, אנחנו מוכרים על ידי כולם וכולם מגיבים לפניות שלנו.

דוד פרגמנט: אם כן, יש פיקוח, יש ניטור וכל זה בלי סמכויות אלא רק מהמעמד שיש לנו, לרשות, בגלל הדרך בה היא עובדת.

דוד פרגמנט: מה שצריך אלה החלטות ברמה של משרדי הממשלה לעשות פעולות למניעה של הישנות התקלות שאנחנו כבר יודעים שקורות.

דוד פרגמנט: כלומר, אנחנו לא מופתעים שיש פיצוצים במערכות ביוב אבל השאלה היא איך מונעים את זה.

דוד אזולאי: התקלות האלה הן לא תקלות מכוונות.

דוד פרגמנט: בטח שלא.

דוד פרגמנט: מה שקרה באור יהודה למשל, קרה בגלל הזנחה.

דוד פרגמנט: כאשר מדובר בהזנחה, אתה לא יכול לומר שעשו את זה בכוונה, אבל לא עשו את תפקידם בפיקוח ובתחזוקה של הקו ושל התשתית שברשותם.

דוד אזולאי: מי צריך לפקח במקרה הזה של אור יהודה?

דוד אזולאי: לא המשרד להגנת הסביבה?

גדעון עזרא: לא.

דוד פרגמנט: יש משרדים שאמורים לגרום לרשויות האלה לעשות את התפקיד.

דוד פרגמנט: אם התקן קובע שתפקח פעם בשנה, שישנו את זה לכך שיפקחו פעמיים בשנה כדי שלא יהיו פרקי זמן ארוכים ללא פיקוח על תשתיות כאלה שמסכנות את הסביבה.

גדעון עזרא: זה נושא ראוי לדיון גם בוועדה.

גדעון עזרא: כל הנושא של הביוב, של רשות הביוב והטיפול נושא של הביוב הוא בהחלט נושא ראוי ובעיקר בצנרות הישנות שקיימות.

גדעון עזרא: מדברים כאן על סכומים אדירים.

דוד אזולאי: אתה יודע שיש רשויות שמטפלות בזה בצורה לא ראויה ויש רשויות שמטפלות בצורה ראויה.

גדעון עזרא: מספיק אחת שתטפל בצורה לא ראויה והיא גורמת לנזק.

דוד אזולאי: יש כאן בטח אנשים שמכירים את מכון טיהור שפכים צפון בעכו וכרמיאל.

גדעון עזרא: דווקא עכשיו שם זה בסדר.

דוד אזולאי: עכשיו, אבל קודם?

גדעון עזרא: בכרמיאל בנו מכון לטיהור שפכים אבל הוא קטן מדיי.

גדעון עזרא: לא הייתה ראייה ארוכת טווח שם.

שלום גולדברגר: יש רשויות שלא משלמות את חלקן.

גדעון עזרא: אתה יכול להעלות מסים כמה שאתה רוצה, אבל בסוף מישהו צריך לשלם.

אביאל אברמוביץ: קודם כל, אני מברך על קיום הישיבה הזאת.

אביאל אברמוביץ: צר לי שהדברים קורים תמיד לאחר איזושהי בעיה.

אביאל אברמוביץ: אני רוצה לדבר על מה כן אני חושב שצריך לעשות.

אביאל אברמוביץ: אנחנו מקבלים את השאלות של חברי הכנסת אבל אנחנו רוצים גם לבקש מכם משהו.

אביאל אברמוביץ: כמו שאמר חבר הכנסת גדעון עזרא עכשיו וכמו שאמר מר דוד פרגמנט, יש בעיה של איגום משאבים בתוך המדינה.

אביאל אברמוביץ: ישבתי כאן לפני כשלושה חודשים לדיון בנושא של המים במדינת ישראל וישב כאן נציג המים ששייך למשרד התשתיות, אם אני לא טועה.

אביאל אברמוביץ: המים של הירקון למעשה לא מגיעים כי שותים אותם ואין מים בנחל.

אביאל אברמוביץ: אנחנו עושים ועושים את כל הפעולות האלה של השבחת המים במכונים לטיהור שפכים אבל אין מים, אין מים אחרים ואין מהיכן לעשות את זה.

אביאל אברמוביץ: לטפל בביוב זו בעיה של משרד התשתיות ושם איגום הדברים בתוך משרדי הממשלה לא נעשה לדעתנו כמו שצריך.

אביאל אברמוביץ: לדעתי הוא לא נעשה כמו שצריך.

אביאל אברמוביץ: אין מספיק תיאום, אין מספיק בקרה.

אביאל אברמוביץ: אנחנו לא באים כאן לטפל בבעיה – וסליחה, אני באמת לא מתכוון לפגוע אבל אני לוקח את זה כדוגמה – של שלט.

אביאל אברמוביץ: אז ישימו שלטים, יהדות אוסטרליה תרמה 25 מיליון שקלים להצלת הירקון, בסדר, מר פרגמנט אמון על זה, הוא עושה את זה, מגייס כספים, נוסע בעולם ומביא, אבל אנחנו צריכים כספים מחוץ לארץ כדי שיעזרו לגאולת הירקון?

אביאל אברמוביץ: קנו שם שטחים כשהקימו את המדינה, כאשר לא היו כל הבעיות האלה.

אביאל אברמוביץ: עכשיו יש לנו את האוצר הזה אצלנו ואנחנו צריכים לדאוג כאן בתוך הממשלה שיפקחו, שישביחו, שיצבעו את הכספים שהולכים באמת לבדיקת מערכות הביוב, שיצבעו את הכספים שהולכים למכונים לטיהור שפכים, שהדברים לא יתפזרו לכל מיני כיוונים אחרים.

דוד אזולאי: לא שמעתי כאן

דוד אזולאי: מאף גורם שמשרדי הממשלה לא מעבירים את חלקם בתקציב אלא שמעתי שרשויות לא מעבירות.

דוד אזולאי: צריך לתת את הדעת למה זה קורה, אבל לא את זה שמעתי לגבי משרדי ממשלה.

אביאל אברמוביץ: ראשית, אין מספיק תקציב.

נועם פעיל: יש תקציב זעום ומגוחך.

דוד אזולאי: זה שאין מספיק תקציב, לצערנו הרב המצב הזה קיים בנושאים רבים ואנחנו מודעים לכך.

דוד אזולאי: להגיד לך שזה טוב, לא הייתי אומר, אבל כשאתה יושב ודן בנושא כזה כרגע, זה הדבר הכי חשוב בעולם.

דוד אזולאי: מחר אנחנו נדון כאן במצבן של הרשויות המקומיות וזה יהיה הדבר החשוב ביותר שקיים במדינת ישראל.

דוד אזולאי: לגבי משרדי הממשלה, מה ששמעתי כאן הוא שאין טענה כי התקציבים מועברים מדי שנה בשנה.

דוד אזולאי: הבעיה היא הרשויות המקומיות ובסוף דבריי, בסיכום הישיבה, אני אומר מה אנחנו הולכים לעשות לגבי אותן רשויות שלא מעבירות את חלקן.

אביאל אברמוביץ: פרומיל מתקציב המדינה מועבר למשרד להגנת הסביבה.

דב חנין: פחות מפרומיל.

אביאל אברמוביץ: כמה מזה מגיע לנושא המים וכמה מזה מגיע לירקון?

אביאל אברמוביץ: כלום, בטל בשישים.

גדעון עזרא: אתה מדבר גבוהה גבוהה.

גדעון עזרא: תגיד לי דבר אחד שאפשר לעשות.

גדעון עזרא: אין מים טובים בירקון.

גדעון עזרא: אגב, בשטח שלכם יש את הסחרור של המים ואלה המים הכי טובים שקיימים באזור.

גדעון עזרא: תאמר לי מה אתה היית רוצה.

אביאל אברמוביץ: יש לנו רעיונות.

גדעון עזרא: תאמר דבר אחד שאתה חושב שהמשרד היה יכול לעשות מחר בבוקר ואיננו עושה בנושא של הירקון.

אביאל אברמוביץ: משרד התשתיות יכול אולי לעשות, המשרד להגנת הסביבה, משרד הבריאות וכולם ביחד וזאת כדי לאפשר שמים יועברו להשקיה.

אביאל אברמוביץ: את זה אפשר לעשות.

אביאל אברמוביץ: משרד הבריאות לא מתיר את זה.

גיל יניב: האם אתם העברתם את חלקכם לגאולת הירקון?

אביאל אברמוביץ: אני לא יכול לומר לך עכשיו.

אביאל אברמוביץ: אני יכול לבדוק את זה ולתת לך תשובה תוך עשר דקות.

גיל יניב: אתם חייבים הרבה כסף.

גיל יניב: אנחנו רודפים אחריכם.

נועם פעיל: אתה הופך את זה לאיזשהו ויכוח אישי.

נועם פעיל: אני מבקש ממך, זה לא שייך.

גיל יניב: אתה יושב במועצת העיר.

גיל יניב: בוא ביחד נעשה את זה.

נועם פעיל: בסדר, בוא נעשה ביחד, אבל אתה מנצל את זה.

נועם פעיל: עזוב.

דוד אזולאי: רבותיי, את הוויכוח הזה לא ננהל כאן.

דב חנין: אני רוצה לברך על קיום הדיון וגם להתנצל על זה שהגעתי באיחור אבל הייתי בדיון בוועדת הכנסת.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר שנושא נחלים הוא נושא בעל חשיבות עצומה, בוודאי במדינה כמו מדינת ישראל.

דב חנין: אנחנו יכולים ללמוד בנושא הזה מניסיון מאוד מאוד מרשים של שינויים שנעשו בעולם.

דב חנין: באירופה היו נהרות ונחלים שהיו הרבה יותר מזוהמים מהירקון והם היום נהרות ונחלים של נופש ובילוי, אנשים שטים בהם, ואפילו במקומות מסוימים אנשים רוחצים.

דב חנין: אם כן, אפשר לתקן ולשקם נחלים ואני חושב שזה צריך להיות המקום אליו אנחנו שואפים.

דב חנין: בהמשך להערתו של חבר הכנסת הורוביץ.

דב חנין: אני חושב שאנחנו צריכים ללכת, אם אנחנו מדברים במבט רחב, לכיוון של הרחבת הסמכויות של רשויות הניקוז, רשויות הנחלים, כדי לייצר בסופו של דבר רשויות נחלים שהן הגורם האחראי טריטוריאלית ונושאית לכל מה שקשור בנחל וסביבתו, כדי לייצר את איגום המשאבים, איגום הסמכויות, רשויות מקומיות, משרדי ממשלה, בתפיסה טריטוריאלית כוללת של מה שקורה בנחל וסביבו.

דב חנין: לצערי הגדול הממשלה הזאת הולכת בדיוק הכיוון ההפוך.

דב חנין: אני רואה בחוק ההסדרים הצעות לפרק בעצם את רשויות הניקוז הקיימות.

דב חנין: אני מקווה שההצעה הזאת, שלטעמי היא הצעה הזויה, עוד אחת מההצעות ההזויות, לא תגיע אל הכנסת.

דב חנין: אני אומר שזה מעיד עד כמה בממשלה לפחות לא הופנמה החשיבה הסביבתית הכוללת על איך מטפלים בנחלים בצורה ראויה.

דב חנין: לנושא הירקון.

דב חנין: מכל נחלי ישראל לירקון יש כמובן חשיבות מיוחדת.

דב חנין: הירקון הוא הנחל שעובר בלב ריכוז האוכלוסייה הגדול ביותר והמשמעותי ביותר בישראל.

דב חנין: יש כאן חשיבות מאוד גדולה גם מבחינת איכות המים בירקון עצמו אבל גם מבחינת האיכות של השטחים שמסביב לירקון.

דב חנין: כאשר מתרחשות קטסטרופות כמו האסון הזה של השריפה במפעל, מה שאתה ראית בשפך הירקון, אני ראית כתושב תל-אביב שמרבה ללכת לאורך הגדה, ראיתי את זה במעלה הירקון.

דב חנין: אני ראיתי דגים וזה מראה נורא.

דב חנין: אלה דברים שמזיזים אותנו אחורה.

דב חנין: אני יודע איזו עבודה עצומה נעשתה כדי לנסות לשקם אבל זה החזיר אותנו שנים רבות אחורה.

דב חנין: אני חייב לומר לכם עמיתיי חברי הכנסת שמה שקרה לנו בירקון בשנה האחרונה, זו פשוט שרשרת של אסונות.

דב חנין: זאת אומרת, האסון הזה של השריפה במפעל, אחר כך האסון של – אתם רוצים לקרוא לזה מחדל – אור יהודה, אפשר לקרוא לזה מחדל בקעת אונו כי יש שם ריב מי באמת האחראי הראשי למחדל.

דוד אזולאי: הצנרת אשמה.

דב חנין: הצנרת אשמה אבל מי שלא טיפל בצנרת, הוא הנושא באחריות.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני חושב שיש מסר דחוף ביותר שהוועדה הזו שצריכה להעביר.

דב חנין: יש כמה נושאים שהם באמת נושאים מבניים ושאנחנו נצטרך כוועדה לעסוק בהם והפתרון הוא לא מהיום למחר, אבל שינוי מבני כזה כמו יצירת רשויות נחל אמיתיות עם סמכויות, עם כוחות ועם תקציב, זה מהלך שייקח לנו זמן אבל לדעתי לשם אנחנו חייבים להגיע.

דב חנין: אני אומר כבר כפנייה בהולה לכל הרשויות המעורבות, אנחנו צריכים לדרוש אחריות אישית.

דב חנין: אנשים שנושאים באחריות למפעל כזה שכתוצאה ממה שמתרחש בו הירקון בעצם נפגע בצורה כל כך דרמטית, אנשים צריכים לשאת באחריות אישית.

דב חנין: אנשים צריכים לשאת באחריות אישית ולקבל עונש אישי על מה שקרה בהזנחה באור יהודה.

דב חנין: אם זה לא אור יהודה, אני לא רוצה לפסוק כאן, צריך לקבוע מי הם האנשים שנושאים באחריות אבל יש אנשים שנושאים באחריות והאנשים האלה צריכים להיענש.

דב חנין: אם יימשך המצב הזה שדברים כאלה יכולים להתרחש ואף אחד לא נותן את הדין, זה יקרה לצערי גם בשנה הבאה.

דני גרינוולד: אני רוצה להתייחס למקורות המים היזומים של הנחל.

דני גרינוולד: הנחל מקבל הקצאות מים, חלקם מים שפירים באיכות של מי שתייה, חלקם קולחים באיכויות שונות כאשר ההזרמות נעשות על פי צו הרשאה בהתאם לחוק המים ועל פי היתר כאשר בהיתר מגדירים את האיכויות ואת לוח הזמנים לשיפור האיכויות.

דני גרינוולד: נשמעו כאן הערכות כמה זמן עד שהאיכות תגיע לאיכות היעד, ואני מבקש שתיתנו לו לומר שנתיים כדי להיות על הצד הבטוח.

דני גרינוולד: בסך הכל נושא ההזרמות היזומות במקורות המים מוסדר, ברור, האיכויות ברורות וחד-משמעית המים לא למי שתייה, חד משמעית לא לשחייה וזה לא היעד שכיום הגדרנו לעצמנו.

קריאה: למה לא?

דני גרינוולד: אלה לא האיכויות שאנחנו גם מנסים להגיע אליהן, וכל עוד לא תתקבל החלטה משמעותית אחרת זה גם לא יקרה.

דני גרינוולד: פתח את הדיון גיל יניב שדיבר על איכות המים ושאלו האם באמת כצעקתה, האם המים כל כך גרועים, והוא אמר שהמים הם לא כל כך גרועים ואיכשהו בדיון זה קצת נשכח.

דני גרינוולד: אני רוצה לציין שאישית ביליתי מאוד שעות במים באיכות הרבה פחות טובה במסגרת עבודות חקלאיות, במסגרת עבודתי היום, במסגרת עבודות שעשיתי באוניברסיטה, וחזרתי לספר לכם על זה.

דני גרינוולד: האיכות היום של המים בירקון – אני לא מדבר על הבוצה, כי על זה אני לא יודע - המים הסטנדרטים בירקון, האיכות היא בסך הכל איננה מסוכנת, לא גדלים לאנשים קרניים, הלכנו דרך ארוכה מאוד משם ואנא, אל תשכחו את זה.

נועם פעיל: אני לא מסכים אתך.

נועם פעיל: זה לא נכון מה שאתה אומר.

דני גרינוולד: אסור להיכנס למים.

נועם פעיל: אם אסור להיכנס, המים מהווים רעל.

דני גרינוולד: אסור להיכנס מחשש סטטיסטי כלשהו.

נועם פעיל: סטטיסטיקה?

נועם פעיל: אני לא מוכן לקבל את זה.

דני גרינוולד: נמצא כאן נציג משרד הבריאות ואני בטוח שהוא ישמח לפרט.

נועם פעיל: זה ממש מקומם.

דני גרינוולד: לטעון שלהיכנס למים האלה זה בגדר גזר דין מוות וזאת סכנת חיים, זה לא.

דוד אזולאי: נציג משרד הבריאות, המים עומדים בתקן?

נועם פעיל: איזה תקן?

שלום גולדברגר: החלק של משרד הבריאות, משנת 2003 נדמה לי, אז התקבלה החלטה של הוועדה ושל הממשלה, הועבר למשרד להגנת הסביבה.

שלום גולדברגר: משרד הבריאות השתתף כיועץ מקצועי בוועדה שקבעה את הקריטריונים לאיכות מי השייט בירקון ואנחנו מדברים רק על שייט ולא על רחצה.

שלום גולדברגר: הקריטריונים האלה נקבעו ופורסמו בשנת 2006 או 2007 והיום המשרד להגנת הסביבה ורשות הנחל דואגים שהמים יעמדו בקריטריונים האלה וכאשר הם לא עומדים בקריטריונים האלה הם מפרסמים את ההודעות.

שלום גולדברגר: אנחנו כמשרד הבריאות שמחים לשמש כיועץ מקצועי לכל החלטה או שינוי קריטריונים או קביעת תקנות, הנחיות וכל מה שלא יהיה אבל באופן השוטף אנחנו לא מפקחים על הירקון ואנחנו לא יודעים מה איכות המים.

שלום גולדברגר: אנחנו לא שותפים במערכת.

דוד אזולאי: רבותיי, אני קודם כל רוצה להודות לכל המשתתפים בדיון.

דוד אזולאי: אני חושב שמי שראה כאן את נוכחות חברי הכנסת, יכול להבין עד כמה הנושא חשוב מבחינתם של חברי הכנסת.

דוד אזולאי: לכן בין היתר באחת ההזדמנויות הקרובות אני מתכוון לקיים סיור של הוועדה במקום כדי שנראה את הדברים מקרוב כי אין דומה ראייה לשמיעה.

דוד אזולאי: אני פונה למשרד הבריאות ומבקש ממנו להעביר לנו בהקדם את התקנות לאיכות המים.

דוד פרגמנט: לאיכות קולחים.

דוד אזולאי: לאיכות קולחים.

דוד אזולאי: תעבירו את זה אלינו בהקדם ואני מבטיח לך שניתן לזה גם קדימות ונקיים על כך דיון.

דוד אזולאי: לגבי חקירת אותה שריפה, הייתי מאוד מבקש שברגע שיהיו לכם מסקנות, תעבירו אותן לוועדה, ואם צריך לקיים על כך דיון – נקיים דיון בוועדה.

דוד אזולאי: הוועדה תפנה לכל אותם גורמים ששותפים בתקציב, אלה שלא העבירו את חלקם, ותבקש מהם שיעבירו את חלקם בהקדם על מנת שלא לעכב את המשך פיתוחו של המכון לטיהור שפכים.

דוד אזולאי: אני פונה אל מר פרגמנט ומבקש – למרות שזה נראה שולי, למרות שזה נראה לא חשוב – ואני מקווה שמאוד שעד הסיום אליו נגיע יהיה שילוט מתאים שיזהיר את כל אותם אנשים שבאים לבקר או ליהנות כדי שיהיו מודעים לאסור ולמותר במקום.

דוד אזולאי: כאמור, הוועדה תקיים סיור בזמן הקרוב ואת המועד נתאם אתכם.

דוד אזולאי: תודה רבה.