הוועדה המיוחדת לזכויות הילד, כנסת 17, פרוטוקול מספר 5, 2006-06-27 13:30

שלי יחימוביץ': שלום לכולם.

שלי יחימוביץ': תודה שבאתם.

שלי יחימוביץ': אנחנו מנסים לקיים היום דיון מעט יוצא דופן.

שלי יחימוביץ': הוא לא נושאי, הוא לא מתמקד בבעיה כזו או אחרת והוא גם לא ממש מקובל, כי הדיונים שאנחנו מקיימים על התקציב הם בדרך כלל אחרי שהאוצר מניח את התקציב ואז אנחנו מתחילים לנהל משא ומתן על סעיף כזה או אחר.

שלי יחימוביץ': אנחנו מנסים לעשות כאן מעט את הבלתי אפשרי ולקיים דיון מקדים לתקציב 2007, עוד לפני שהוא מונח על שולחן הממשלה ועוד לפני שהוא נדון בוועדת הכספים ובמליאה ובוועדות, ולגבש איזה שהוא "מורה דרך", שייעשה אינטגרציה של כל הצרכים של ילדים ובני נוער פרושים במוטת כנפיים רחבה על פני התקציב כולו, של כל המשרדים.

שלי יחימוביץ': הייתי רוצה שבסופו של הדיון הזה נצא עם טיוטה או הצהרת כוונות של צרכי הילדים ובני הנוער בכל משרדי הממשלה ולעשות אינטגרציה של הדברים.

שלי יחימוביץ': אמרו לי במחלקת המחקר שיש 300 סעיפים בתקציב, שפרושים על פני כל המשרדים שנוגעים לילדים.

שלי יחימוביץ': אני בטוחה שיש יותר כיוון שכל סעיף נוגע לילדים.

שלי יחימוביץ': גם אכיפת חוקי העבודה ומספר הפקחים בתמ"ת נוגעים לילדים כיוון שהם נוגעים לאופן התעסוקה במשק וילדים של עובדי קבלן וילדים של עובדים שלא נאכף לגבי ההורים שלהם שכר המינימום, הם ילדים שבאופן ישיר נפגעים כתוצאה ממדיניות כלכלית מסוימת.

שלי יחימוביץ': כל סעיף מהסעיפים בתקציב נוגע לילדים.

שלי יחימוביץ': אנחנו מנסים להתרכז "רק" באותם 300.

שלי יחימוביץ': כיוון שאנחנו משתתפים מאוד רבים, אשמח אם תתחמו את הדברים בזמן ואשמח אם מעבר לאמירה הערכית שיש לכל אחד לומר והאמירה המקצועית, תהיה גם בסופם של הדברים המלצה, לפעמים אפילו מספרית, באשר לסעיף הספציפי בתקציב, למצבו היום ולמה צריך לקרות לסעיף הזה.

שלי יחימוביץ': אתמול היתה מצגת בסיעת העבודה ואני מבינה שגם בוועדת החינוך של שרת החינוך יולי תמיר, שהצביעה על 200 מיליון שקלים כדי לפתור את כל טיפולה של מערכת החינוך בבעיית הילדים בסיכון.

שלי יחימוביץ': לא שצריך רק 200 מיליון, אבל זו התוספת שהיא זקוקה לה.

רן כהן: זה לא מספיק.

שלי יחימוביץ': זו רק דוגמה.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שמנכ"ל המועצה לשלום הילד, הדוקטור יצחק קדמן, יפתח את הדיון.

יצחק קדמן: תודה רבה.

יצחק קדמן: אני חושב שמה שאת עושה היום הוא דבר חשוב ביותר משום שזה במקום להילחם את המלחמה אחרי שהיא נגמרה ואחרי שהסוסים ברחו מהאורווה, זה ניסיון די ראשוני לנסות לטכס עצה ולשנות את המצב לפני שהדברים נקבעים.

יצחק קדמן: אני רוצה להבטיח לך, שהישיבה היום לא תייתר את המשך המאבק, מפני שברור לכולנו עם מי יש לנו עסק ולכן, אם מישהו חושב שהישיבה הזאת תפתור לנו את הבעיות – טועה טעות חמורה.

יצחק קדמן: לפני שבאתי לישיבה, עברתי עוד פעם ואני אומר את זה כאילוסטרציה, שאני ממליץ לכל המשתתפים בחדר הזה לעיין בדוח מבקר המדינה מדצמבר 2005, לפני כמה חודשים, על דרך הטיפול בילדים בסיכון בישוב כפר קאסם.

יצחק קדמן: אני מציע לכם לקרוא את הדברים, מפני שהם לא קיבלו תשומת לב מספקת וכמעט ולא קיבלו בכלל תשומת לב.

יצחק קדמן: מתוארת שם סיטואציה שלא תאמן.

יצחק קדמן: כל המילים הגבוהות שנגיד יחווירו לעומת הסיטואציה שמתאורת שם כיצד ילדה בת 8, חולת סוכרת נעורים, אושפזה עקב ירידה תלולה ברמת הסוכר בדם שלה.

יצחק קדמן: בבית החולים התברר כי האב הוא אלכוהוליסט המכה את ילדיו כשהוא שיכור.

יצחק קדמן: האם חלשה ושוכחת להזריק לילדה אינסולין במועדים שנקבעו לה.

יצחק קדמן: הילדה איננה מקבלת ארוחות מסודרות ומאכלים הדרושים לה לצורך הטיפול במחלה.

יצחק קדמן: כשבית החולים פנה לשירותי הרווחה והתבקש לדאוג לשלום הילדה ושלום אחיה הסתבר שבמשך חודשים לא נעשה שום דבר.

יצחק קדמן: אני לא בא להאשים כאן

יצחק קדמן: את חצי התקן אם יש בכלל, של פקיד סעד לחוק הנוער בכפר קאסם, אבל זו דוגמה אחת ונוח לי להיתלות בזה, כי מבקר המדינה, שאיש לא חושד שהוא רוצה לנפח את הדברים לכבוד הישיבה הזאת.

יצחק קדמן: הוא סוקר מקרה אחרי מקרה ומראה איך כל המערכת שם כשלה ואיננה מסוגלת לתת מענים.

יצחק קדמן: אני לא מאשים את לשכת הרווחה בכפר קאסם.

יצחק קדמן: כל מי שיודע מה עובר על שירותי הרווחה בשנים האחרונות, יודע שהמערכת מתמוטטת.

יצחק קדמן: אפשר לספר על פרוייקט כזה או אחר, המערכת מתמוטטת.

יצחק קדמן: הספקתי להעיף מבט במה שהוגש לנו על ידי מחלקת המחקר של הכנסת ואני יודע שהם משתדלים לעשות את עבודתם נאמנה.

יצחק קדמן: אבל לאור מה שהספקתי לראות, אני מציע להתייחס לנתונים שמובאים פה בעירבון מוגבל.

יצחק קדמן: אני אצטט נתון אחד: כאשר מדברים על תקציב טיפות החלב ובריאות התלמיד, ועברתי לרגע מתקציב הרווחה לתקציב הבריאות אבל זה אותם ילדים בסיכון, טיפות החלב נהרסות לנגד עינינו ב-5 השנים האחרונות.

יצחק קדמן: ומה כתוב פה?

יצחק קדמן: לא חל שינוי משמעותי בין השנים 2005 ל-2006 בסעיפים התקציב האלה.

יצחק קדמן: זו אחיזת עיניים, מפני שמי שמסתכל מה היה תקציב טיפות החלב ושירותי בריאות התלמיד ב-2003, ההוצאה בפועל היתה 84 מליון שקל.

יצחק קדמן: השנה התקציב הוא 54 מיליון שקל.

יצחק קדמן: 30 מיליון שקל פחות להרבה יותר ילדים.

יצחק קדמן: נוספו ילדים בשנים האחרונות, נוספו מצוקות בשנים האחרונות.

יצחק קדמן: אז למישהו היה נוח להשוות שבין 2005 ל-2006 לא חל שינוי.

יצחק קדמן: למה לא נכתב פה שב-5 השנים האחרונות יש ירידה של 40% בתקציב השירות החיוני הזה?

יצחק קדמן: זאת רק דוגמה קטנה.

יצחק קדמן: הולכים כך לכל אורך הדרך החל ממערכת החינוך - -

שלי יחימוביץ': אגב, היתה העברה של כספים מהתקציב שיועד לטיפות החלב לשירותי הבריאות הכלליים, שזו איוולת מאין כמותה.

דב חנין: גברתי, בהמשך לדבריו של מר קדמן, המשפט הזה שמר קדמן התייחס אליו מובא מפי לשכת סמנכ"ל משרד הבריאות.

דב חנין: כלומר, בלשכת סמנכ"ל משרד הבריאות חושבים שלא חל שיוני בתקציב שלהם.

יצחק קדמן: בין 2005 ל-2006 לא חל שינוי כי הקיצוץ נשאר בעינו.

יצחק קדמן: לכן אני אומר, שצריך להתייחס לדברים האלה ולנתונים שמובאים פה בעירבון מוגבל.

יצחק קדמן: צריך לדעת דבר נוסף: אני שומע הרבה פעמים את הטענות שבמשרד הרווחה למשל, בתקציב 2006 לא קיצצו.

יצחק קדמן: גם זה במידה רבה בלוף.

יצחק קדמן: למה?

יצחק קדמן: מפני שלא יכול להיות שלא יהיה חישוב שיתאים לגידול באוכלוסיית הילדים.

יצחק קדמן: אוכלוסיית הילדים גדלה ובהרבה מאוד מקומות עושים את החישוב של 100,000 ילדים לשנתון.

רן כהן: אוכלוסיית הילדים הנצרכים גדלה.

יצחק קדמן: רגע, זה החצי השני של המשפט.

יצחק קדמן: ממשיכים לעשות חישוב כאילו מדובר ב-100,000ילדים לשנה.

יצחק קדמן: השנתונים של היום מתקרבים ל-140,000 ילדים בשנה.

יצחק קדמן: אם יש את אותו כסף בלי קיצוץ להרבה יותר ילדים – אז יש קיצוץ.

יצחק קדמן: דבר שני, חבר הכנסת כהן ציין בצדק, איפה הביטוי לגידול במצוקות?

יצחק קדמן: ב-5 השנים האחרונות כולם יודעים את המספרים, שחל גידול עצום בילדים מתחת לקו העוני.

יצחק קדמן: חלה שחיקה בשירותים שניתנו לילדים כמו קצבאות הילדים וכדומה ולכן, יש יותר ילדים במצוקה.

יצחק קדמן: אז גם אם נניח שלא קיצצו, וגם בזה אני מפקפק, אם נשאר אותו כסף להרבה יותר ילדים במצוקה - זה אומר קיצוץ.

יצחק קדמן: זה הולך לכל אורך הדרך.

יצחק קדמן: הזכרתי א משרד הרווחה והבריאות רק בדוגמאות.

יצחק קדמן: אני רוצה לגעת ב-2,3 משרדים.

יצחק קדמן: אמרת בצדק שאותם 300 סעיפים משקפים רק חלק קטן מהתמונה.

יצחק קדמן: אתן את הדוגמה הבאה ותבינו מדוע: קיבלנו פניה מאמא שיש לה ילדה או ילד, אני לא זוכר, חולה סרטן, שנאלץ לקבל טיפולים קשים מאוד שצריך לעשות אותם בהרדמה.

יצחק קדמן: האמא אומרת שהיא נמצאת במקום נפלא, בבי"ח נפלא במרכז הארץ עם יחס אנושי נפלא אבל כדי לעבור את הטיפול הזה, הילד צריך להיות בצום 12 שעת לפני.

יצחק קדמן: אם עושים את הבדיקה והטיפול בבוקר, אפשר לעשות את הצום בלילה והילד יכול להחזיק מעמד, יקימו אותו בבוקר וייקחו אותו לטיפול.

יצחק קדמן: אבל את הטיפולים קובעים לצהריים או אחרי הצוהריים.

יצחק קדמן: מה זה אומר?

יצחק קדמן: שבמהלך כל היום הילד צריך להיות בצום.

יצחק קדמן: חלק מהילדים האלה מקבלים סטרואידים שהם מעוררי תיאבון.

יצחק קדמן: אי אפשר להחזיק ילד בן 8 בצום כל היום.

יצחק קדמן: למה עושים את הטיפול אחרי הצוהריים?

יצחק קדמן: כי חסר תקן למרדים באותו מקום.

יצחק קדמן: זה לא מופיע ב-300 סעיפים שאת מדברת עליהם.

יצחק קדמן: כנ"ל לא מופיע בסעיפים התקציב של משרד המשפטים והפרקליטות והנהלת בתי המשפט.

יצחק קדמן: יש היום עינוי דין נורא לילדים שהם קורבנות עבירה, שצריכים להמתין שנתיים ושלוש ולפעמים יותר, כדי שיסתיימו ההליכים המשפטיים בעניינם.

יצחק קדמן: גם זה לא מופיע.

יצחק קדמן: משרד המשפטים לא עוסק בילדים בסיכון בדרך כלל.

יצחק קדמן: איפה שאתה לא נוגע בתקציב המדינה, אתה רואה את ההשלכות שיש לקיצוצים שנעשו בפועל וגם להקפאות למיניהן.

יצחק קדמן: זה עוד טריק שצריך לדבר עליו.

יצחק קדמן: מספר התקנים לקציני מבחן לא קוצץ אבל יש פטנט חדש.

יצחק קדמן: אומרים: התקן מוקפא.

יצחק קדמן: מה זה אומר?

יצחק קדמן: שאם עזבה קצינת מבחן באשקלון את העבודה שלה, אי אפשר לקבל מישהו במקומה.

יצחק קדמן: היתה מלחמה שלמה ובסוף אמרו שתהיה ועדת חריגים ונחריג אתכם.

יצחק קדמן: צריך להגיע לוועדות ואחר כך עושים מכרזים פנימיים, למרות שיודעים שלא יהיה אף אחד שיגיש את זה מבפנים.

יצחק קדמן: אני מודיע לכם, שבשורה של ישובים בארץ בשנה האחרונה לא היה קצין מבחן.

יצחק קדמן: מה המשמעות?

יצחק קדמן: שנערים מסתובבים ברחוב בלי טיפול.

יצחק קדמן: אנחנו טיפלנו בנער אתיופי שהלך לכלא ל-8 חודשים לפני המשפט שלו.

יצחק קדמן: עדין לא התקיים המשפט מפני שהשופט הסכים שהוא ילך לחלופת מעצר לאחד ממעונות החסות.

יצחק קדמן: אמרו שאין מקום ב-8 החודשים הקרובים והוא יושב בכלא, למרות שהוא עוד לא נשפט.

יצחק קדמן: זה מעצר עד תום ההליכים כי אין מקום במעונות חסות.

יצחק קדמן: כמה שנים עוד ידברו על תוספת ל"צופיה" ול"מסילה" ולמעונות נעולים אחרים ול"נוה חורש", ש-40 שנה הוא מעון האבחון היחידי בכל הארץ.

יצחק קדמן: כמה גדלה אוכלוסיית הילדים העבריינים ב-40 השנים האחרונות?

יצחק קדמן: איפה שאתה לא נוגע, זה קיים.

יצחק קדמן: אסיים בדוגמה אחרונה - -

שלי יחימוביץ': אולי במקום דוגמה תן לנו אמירה רוחבית על איך הדברים צריכים להתנהל לקראת 2007?

שלי יחימוביץ': אנחנו יודעים שמדובר באגם של כאב ועוול...

יצחק קדמן: נכון.

יצחק קדמן: כל מה שאני יכול להגיד לך הוא שלדעתי, אם רוצים ללכת על שינוי משמעותי, כי אפשר פה ושם לעשות קוסמטיקה, צריך להבין והממשלה צריכה להבין ועל פי ההצהרות לפחות שמענו שזה הכיוון אבל השאלה אם יש לשיק הזה כיסוי, שבלי מהפכה, לא פחות, אני לא מדבר על תיקון ועוד תקן לקצין מבחן שם.

יצחק קדמן: עכשיו שמעתי שהשרתים בבתי הספר יעברו קורס עזרה ראשונה אז לא יצטרכו יותר את אחיות בריאות הציבור.

יצחק קדמן: זה קוסמטיקה.

יצחק קדמן: מדובר על מהפכה בסדרי גודל של מיליארדים והמיליארדים נמצאים.

יצחק קדמן: כל מי שמבין בכלכלה ויודע מהו עודף ההכנסות ששוכב באוצר המדינה ומינהל הכנסות המדינה - המיליארדים קיימים והשאלה לאן הם ילכו.

שלי יחימוביץ': תודה, דוקטור קדמן.

שלי יחימוביץ': בעניין הגידול בתקציב משרד הרווחה, בהתאם לצרכים הגוברים, הדבר הזה היה בלתי אפשרי כיוון שהגידול בתקציב היה "קדוש" שלא עולה על אחוז אחד, דבר שיצר פיגור מתמיד אחרי העלייה באוכלוסייה.

שלי יחימוביץ': ה"בשורה" היא שבתקציב 2007 הגידול הוא כבר 1.7, מה שמאפשר לכאורה עוגה יותר גדולה וזה, בנוסף לתת-ביצוע לעודפי הגביה ולכל אותם עשרות מיליארדים.

שלי יחימוביץ': אבל לצנן את התלהבותך, הממשלה שאני חברה בה מקבלת שורה של החלטות מקרו-כלכליות.

שלי יחימוביץ': למשל: הורדה באחוז אחד במע"מ- 3.5 מיליארד.

שלי יחימוביץ': צמצום הגירעון, יעד האינפלציה, יעד הריבית וזהו, התקציב נסגר.

שלי יחימוביץ': העוגה הזאת, בהחלטות חפוזות של דקות מתקבלת ומצמצמת את העוגה ואנחנו שוב צריכים לחזר על הפתחים.

יצחק לוי: זה לא חפוזות, ככה המינהג.

יצחק לוי: זה כל שנה ככה, אולי את לא יודעת.

יצחק קדמן: אם משפחה במצוקה היתה מתנהגת כמו שהממשלה מתנהגת - היו מוציאים לה את הילדים.

שלי יחימוביץ': חברים, אני מבקשת ממי שמבקש לדבר להעביר פתק עם שמו ותוארו למנהלת הוועדה.

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת חנין, בבקשה.

דב חנין: אני חושב שהדיון הזה מאוד ראוי וחשוב.

דב חנין: אשתדל להיות מאוד קצר כי יש פה אנשים מאוד חשובים עם הרבה מאוד מידע.

דב חנין: אני מנסה ללכת צעד אחד הלאה, שלא לומר קדימה, ולחשוב על התפקידים שלנו כוועדה, לקראת התקציב של 2007.

דב חנין: למעשה, אנחנו נמצאים היום בחודש וחצי הקובעים בהם בעקבות הסיכום העקרוני שהתקבל בין ראש הממשלה לשר האוצר, התחילה עבודה בקצב מאוד גבוה באגף התקציבים על התקציב לשנה הבאה.

דב חנין: לוח הזמנים הוא כזה שאנחנו, בכנסת, נקבל את התקציב בסוף אוגוסט, ראשית ספטמבר ואז, מה שיוותר לנו זה להילחם על כל מיני גזירות - -

רן כהן: זה יהיה רק באוקטובר.

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת חנין, אמרתי את הדברים שאתה אומר, שאנחנו מנסים ניסיון ראשוני, לשנות את סדר הדברים שבהם התקציב מגיע אלינו מוכן ואז אנחנו מנסים לשנות סעיף כזה או אחר ואנחנו מנסים לבוא עם שורה של הצעות שלא לומר תביעות רוחביות לגבי גורלם של ילדים בוני נוער לקראת תקציב 2007, עוד לפני שהוא מוגש.

דב חנין: מצוין.

דב חנין: המטרה שאנחנו צריכים לנסות לעמוד בה, לפי דעתי, היא לנסות בתוך החודש הקרוב לגבש שורה של הצעות מטעם הוועדה.

דב חנין: כשההצעות תהיינה מוכנות לזמן את הדרג המקצועי מאגף התקציבים במשרד האוצר ולהציג בפניהם את ההצעות והמשמעויות שלהן, כדי שבטיוטה הראשונית שמוצגת בפני הממשלה לאישור, הדברים האלה יבואו בחשבון.

שלי יחימוביץ': בעוד שבועיים יהיה דיון בממשלה על תקציב 2007.

דב חנין: אז אנחנו צריכים לעשות את זה עד לשבוע הבא.

דב חנין: אני לא יודע אם נצליח לזמן דיון עם נציג אגף התקציבים, אבל זו צריכה להיות המטרה.

דב חנין: ישנם כמה נושאים שהתחיל בהם טיפול.

דב חנין: אני שמעתי את סקירת שרת החינוך בוועדת החינוך על משרד החינוך ועל סדרי העדיפויות שלה לשנה הקרובה.

דב חנין: אני חושב שבנושא החינוך יש ברית או תהיה ברית בין הוועדה הזאת לבין דרישותיה של שרת החינוך.

דב חנין: לעומת זאת, נושאי הרווחה נראים לי נופלים לחלוטין בין הכיסאות ולא הולכים להיות מטופלים בשום צורה רצינית בתקופה הקרובה.

דב חנין: נושא בריאותם של ילדים, עד כמה ששמעתי סקירות גם מפי השר וגם מפי אנשי משרדו, בגלל עומס הבעיות שמשרד הבריאות מתמודד אתן, הנושא של בריאות ילדים נמצא לחלוטין בשוליים ולא הולך לזכות בטפול המתאים.

דב חנין: כמובן הנושא של ילדים עניים ואיך המדינה מתמודדת רוחבית עם הסוגיה של התרחבות העוני והעמקתו בקרב הילדים, הסוגיה הזו לחלוטין נותרה בצד.

דב חנין: אני שומע שמתנהל משא ומתן קואליציוני, שיכולה להיות לו השלכה לגבי קצבאות הילדים.

דב חנין: מדאיג אותי שגם שם, לפי מה שאני שומע, הסיכום שיתקבל ואולי לא יתקבל, לא יעשה דווקא מתוך השיקול של מהו הדבר הכי נכון בתחום הזה, בכדי להתמודד עם המצוקה הנוראית שיש לציבור מאוד גדול של ילדים אלא יינתן איזה שהוא סכום כולל במסגרת עסקה פוליטית, שהיא לגיטימית ואולי אפילו ראויה במקרה המסוים הזה, אבל דווקא הפרמטרים המקצועיים של מה צריך להיעשות ומה הדבר הנכון לעשות בתחום של התמודדות עם עוני ילדים יעמדו בצד במקרה הזה.

דב חנין: השאלה המעשית היא האם נוכל לעמוד במטלה כזאת?

דב חנין: הייתי מאוד שמח שנגיע למצב שלשם שינוי ובפעם הראשונה, עוד לפני שהממשלה תקבל החלטה, אנחנו נצליח הפעם, לפחות לעצמנו, במסגרת הוועדה, לגבש את סדרי העדיפויות.

דב חנין: אם אפשר היה לקיים את הדיון עם אנשי אגף התקציבים – לקיים אותו אבל גם אם לא, להציג בשם הוועדה סדרי עדיפויות לממשלה עוד קודם לדיון הראשון על התקציב.

שלי יחימוביץ': תודה.

שלי יחימוביץ': רשות הדיבור תהיה עכשיו של חבר כנסת ואיש מקצוע לסירוגין.

שלי יחימוביץ': אני שבה ומפצירה בפניכם לקצר בדברים ולנסות להיות מאוד ממוקדים.

שלי יחימוביץ': האוריינטציה שלנו היא גיבוש המלצות שלא לומר תביעות לקראת 2007 ותנסו להיות תקציביים וקונקרטיים ככל האפשר באשר לסעיפים בתקציב, תוך הצגת הדברים המתבקשים.

שלי יחימוביץ': פרופסור שניד, בבקשה.

הלל שניד: אני רוצה להתייחס לדוח שניד, שהוצג בוועדה כבר לפני 4 חודשים ונמסר לראש הממשלה.

הלל שניד: אני לא יודע מה המשמעות בתחום של ילד ונוער ולכן, אנחנו הצגנו תכנית עבודה מסודרת שמונחת על שולחן הממשלה.

הלל שניד: אני לא מאמין במהפכות אבל אני מאמין בקביעת סדרי עדיפויות ואני אהיה קצר.

הלל שניד: לא אסקור את כל מה שמופיע בדוח אלא מבחינת סדרי העדיפויות כדי להכניס סדר לחשיבה בתקציב.

הלל שניד: 1.

הלל שניד: אנחנו חושבים שלמרות שיש פוליטיקה ואידיאולוגיות וכדומה, צריכים להשתמש בנוסחה יותר ברורה להקצאת המשאבים שאנחנו מציעים לילדים בסיכון, שמבוססת על פרמטרים מסוימים.

הלל שניד: כמובן שהכל על צד הדיונים והויכוחים הפוליטיים אבל כשיש רציונאל, אבל גם אם אני מגיע מהאקדמיה ואני אראה נאיבי, צריך להיות שכל או היגיון בהקצאת המשאבים האלה - -

שלי יחימוביץ': אל תיסחף, יש גבול.

הלל שניד: - - על סמך מאפיינים מסוימים שאנחנו מציעים אותם.

הלל שניד: אנחנו מבקשים להדגיש שאנחנו לא יכולים לשחרר את המשפחה או את התא המשפחתי בכל מה שקשור בחיזוק של הנושא של התא המשפחתי באמצעות תכניות שממוקדות במשפחה לגבי תעסוקה וראיית המשפחה כתא העיקרי ולא את הילד לבד בתוך מסגרת שאיננה קשורה במשפחה.

הלל שניד: אנחנו מבקשים להדגיש את השינוי ביחס בכל הנושא של תקצוב תכניות טיפול ותכניות מניעה.

הלל שניד: אני חושב שראש הממשלה אימץ חלק מהדברים האלה בנאום שלו בכנס קיסריה השבוע.

הלל שניד: אנחנו מדברים היום על 88% נושא של טיפול ומניעה.

הלל שניד: אנחנו לא מציעים להפוך את הסדר אבל כן להגביר את הנושא של המניעה בתכניות מוגדרות, שיוגשו בהסדרים מחייבים שיווצרו בין הממשל המרכזי והממשל המקומי.

הלל שניד: אנחנו מבקשים לתת עדיפות לגיל הרך, כחלק מתכניות המניעה.

הלל שניד: לא נכנס לאקדמיה וויכוחים, אבל אנחנו יודעים שיש לנו היום שורה ארוכה של מחקרים שמלמדים אותנו שהשקעה בגיל הרך תחסוך הוצאות רבות בגילאים המתבגרים.

הלל שניד: לצערנו הרב, במצב במדינה היום הגיל הרך מתוקצב הכי פחות מכל קבוצות הגיל האחרות ולכן, אם מסמנים כיעד, אני חושב שזה צריך להיות יעד לחזק את הנושא של הגיל הרך לרבות כל מה שקורה בו ודוח נפרד על הנושא הזה הוגש על ידי פרופסור מיקי רוזנטל.

הלל שניד: אנחנו מבקשים לשנות את ההקצאה שמיועדת להשמה חוץ ביתית ולטיפול בקהילה.

הלל שניד: אנחנו מבקשים לחזק את המגמה שהתחלנו בה.

הלל שניד: אנחנו לא מדברים רק על ריקון כלי אחד שזה הפנימיות וחיזוק כלי אחר שזה הקהילה וכל המוסדות הקהילתיים.

הלל שניד: זה מופיע בכתובים: ההוצאה לילד היום בממוצע במסגרת חוץ פנימייתית מגיעה לסדר גודל של 34,000 שקל בעוד שבמסגרת קהילתית אנחנו מדברים על 8,300 שקל.

הלל שניד: זה פי 4 אבל לא רק הכסף צריך להוביל אותנו.

הלל שניד: אנחנו צריכים לנהוג בצורה מושכלת בין שני הכלים האלה ולפתח יותר שירותים בקהילה, שנובעים מאידיאולוגיה מסוימת.

הלל שניד: אנחנו מצביעים בדוח על הפניית משאבים למגזרים מיוחדים: המגזר הערבי, החרדי והעולים.

הלל שניד: יש תיאור בדוח שלנו על המצב המיוחד של האוכלוסיות האלה, בעזובה הגדולה שקיימת בחלק מהמגזרים האלה, במיחד במגזר הבדואי וגם בחלק מהמגזר הערבי.

הלל שניד: גם דוקטור קדמן אמר את זה אבל אנחנו יודעים שגם בקרב החרדים, שאנחנו לא כל כך נכנסים אליהם מפני שהחומות די גבוהות, אנחנו יודעים שהמצוקות קיימות.

הלל שניד: צריך לחזק גם את התחום הזה וכמובן את הבעיות המיוחדות שבאות לידי ביטוי באלימות בחלק מהמגזרים האחרים, שצריך לתת להם את הטיפול המיוחד.

הלל שניד: אנחנו מציעים שאם דובר פה על משרדים שונים, הראיה שלנו חייבת להיות כלל ממשלתית, גם אם היא תשמע תיאורטית.

הלל שניד: אי אפשר לטפל בנושא של ילד דרך משרד אחד בלבד אל צריך להיות רצף של טיפול גם אם זה ישמע כמודל, בראייה של משרד הבריאות והחינוך והתעסוקה והקליטה והרווחה.

הלל שניד: אי אפשר להסתכל על זה רק כמסגרת אחת שבה זה הולך, למרות שהצרכנים הגדולים של התקציבים זה משרד הרווחה, החינוך והקליטה.

הלל שניד: הראיה חייבת להיות כוללנית הרבה יותר.

הלל שניד: אנחנו מבקשים בדרך זו ליצור מנגנונים שיבטיחו את רצף הטיפול ואנחנו מפרטים בצורה מאוד ברורה מה המשמעויות של רצף הטיפול על ידי ייחוד של מקצוע או תפקיד של מתאמי טיפול.

הלל שניד: אני לא רוצה לקרוא לזה מנגנונים, שלא יצא מזה שאנחנו הולכים לבנות עוד מנגנונים אלא להטיל על המנגנונים הקיימים והעובדים הקיימים את אותם תפקידים, שידאגו על פי היתרון היחסי שלהם באשר לרצף הטיפול.

הלל שניד: לצערנו הרב יש היום כ-330,000 ילדים והמספר הזה הולך אתנו כל הזמן, אבל לא כולם מקבלים את השירותים.

הלל שניד: יש ילדים שמקבלים את השירותים, שזה אולי 50% מהאוכלוסייה אבל אחרים לא מגיעים לטיפול או לא מקבלים ולכן, אנחנו מציעים שנצליח באותם מקומות שאחרים נכשלו למזג רשויות, אבל חייבים ליצור אגד רשויות לתחום השירותים של ילדים בסיכון, מפני שיש הרבה מאוד רשויות במדינה שהנגישות והזמינות של המשאבים נמוכה ולכן, צריך לתת עדיפות או לכפות מלמעלה את אותם מנגנונים שיאפשרו לנו לחלק את השירותים בצורה יותר טובה.

הלל שניד: בסופו של דבר, אנחנו מציעים מערכת שצריך לקבע אותה באחד המשרדים.

הלל שניד: אנחנו הצענו שזה יהיה במשרד ראש הממשלה, אבל זה לא שייך לתקציב.

שלי יחימוביץ': מה, מינהלת?

הלל שניד: לא אמרתי מינהלת.

הלל שניד: אני לא רוצה להקים עוד מנגנון.

הלל שניד: בכל מערכת שיש בה כל כך הרבה דיפרנציאציה עם כל כך הרבה משרדים, עם כל כך הרבה יחידות, שכל אחד מושך לכיוונו, חייבת להיות ראיה אינטגרטיבית של מערכת שתסתכל מלמעלה.

הלל שניד: אני לא רוצה לקרוא לזה רשות.

הלל שניד: מתקיימים כרגע דיונים, לפחות במשרד ראש הממשלה, על חיפוש אחרי אותם כלים שיאפשרו לנו לעשות את הדבר זה.

הלל שניד: רענן דינור, מנכ"ל משרד ראש הממשלה מוביל בתחום.

שלי יחימוביץ': תודה לך, פרופסור שניד.

שלי יחימוביץ': חברת הכנסת נאדיה חילו ואחריה, לאה רוזנברג, סמנכ"לית משרד החינוך.

נאדיה חילו: תודה רבה.

נאדיה חילו: צוהריים טובים לכולם.

נאדיה חילו: הכותרת של הדיון מציינת בצדק את הנושא של החוליה החלשה, מגדירה את החוליה החלשה בילדים היא לא סתם וזה בצדק.

נאדיה חילו: חלק מאנשי המקצוע שנמצאים פה היו בוסים שלי בעבר.

נאדיה חילו: במשך 30 שנה הנושא של הילדים והנוער לא חל בו שינוי לטובה מבחינת מתן משאבים וראיה מבחינת השירותים אלא יש הידרדרות במצב הילדים היום.

נאדיה חילו: מצד אחד, יאמר לזכותו של דוקטור קדמן, הקפדנו מאוד כל המערכות המקצועיות, הטיפוליות והחינוכיות במשך הרבה מאוד זמן לחנך מבחינה אזרחית את התפיסה של טובת הילד וחשיבות הילד ולראות בו את הסובייקט ולא את האובייקט, שהיה בעבר.

נאדיה חילו: השקענו המון משאבים בנושא של הסברה, מניעה ואיך להתייחס לאותו ילד קטן כדמות.

נאדיה חילו: מצד שני, במקום לפתח מערכות מקבילות שילכו בהקבלה עם כל הפיתוח של התפיסה לתת את מקומו של אותו ילד ולתת את המשאבים הדרושים הממלכתיים, בזה חלה נסיגה מאוד גדולה.

נאדיה חילו: לצורך הדיון, אני רוצה להפריד בין שתי מערכות: המערכת הדיפרנציאלית, שנוגעת בטיפול בילדים חריגים למיניהם, אם זה בשירות המבחן, אם זה ילדים שזקוקים על פי חוק להוצאה מהבית, שגם זה לא מבוצע בגלל השמה בחקיקה, שגם זה היום לא ניתן לביצוע בכל הרשויות ושירותי הרווחה מחוסר משאבים ובין שירותים אוניברסאליים, שנוגעים לילדים ולעולמם.

נאדיה חילו: זה שיפור.

נאדיה חילו: זה לא רק בטיפול בתופעות חריגות וסטיות למיניהן ועבריינות אלא גם בנושא של מתן השירותים הרגילים, הבסיסיים.

נאדיה חילו: קיצוץ בטיפול בשיניים בבתי הספר, שזה לאחרונה קוצץ.

נאדיה חילו: ניהלתי מרכז לגיל הרך וראיתי שאת הנושא של בריאות הציבור מורידים מבתי הספר.

נאדיה חילו: נושא של טיפות חלב.

נאדיה חילו: אנחנו רואים מגמה הולכת ומתמשכת של פגיעה לא רק בילדים שזקוקים להתייחסות טיפולית דיפרנציאלית אלא מגמה כללית וסוחפת.

נאדיה חילו: כמו כן, יש תופעה של העוני, שהולך וגובר.

נאדיה חילו: מספר הילדים העניים היום מאוד גדול יחסית אבל ספציפית, הנושא של תופעת העוני בקרב הילדים הערבים, ששליש מהם עניים - -

יצחק קדמן: חצי.

יצחק קדמן: שליש זה מהתושבים.

נאדיה חילו: נכון.

נאדיה חילו: הנתונים מאוד קשים וחלק מהחברים הקודמים ובטח גם אלה שבאים אחריי יציינו את זה.

נאדיה חילו: אני חושבת שלקראת תקציב 07, טוב שזה יתקיים היום כי עוד לא מאוחר, צריך לשאוף לתת תכנית רוחבית.

נאדיה חילו: הנושא לא רק עניין של משרד X או Y. יש מציאות כזאת, שהנושא של הגיל הרך מטופל בהמון מסגרות, שהרבה פעמים יש חפיפה של מתן שירותים.

נאדיה חילו: יד ימין לא יודעת מיד שמאל.

נאדיה חילו: לכן, אני בעד הגישה של מסגרת על, שתעשה איגום מבחינת השירותים וגם מבחינת הרמה של התכנון וגם מבחינת איגום משאבים מכל המשרדים בראיה רוחבית הוליסטית.

נאדיה חילו: שמענו את שרת החינוך שאמרה - -

שלי יחימוביץ': תכף נשמע את נציגת משרד החינוך.

נאדיה חילו: גם בגני הילדים יש הפקרות טוטאלית בשטח של מתן שירותים למעונות והגיל הרך במישור הזה של סגירת גנים.

שלי יחימוביץ': על זה נקיים דיון נפרד.

נאדיה חילו: זו סוגיה שמקרינה את ההתייחסות לכל הנושא של הגיל הרך.

שלי יחימוביץ': תודה לך, חברת הכנסת חילו.

שלי יחימוביץ': אני מאוד מבקשת לקצר בדברים.

לאה רוזנברג: כיוון שחלק מהעבודה כבר נאמרה, אני רוצה להגיד את סדרי הקדימויות שהציגה שרת החינוך אתמול בוועדת החינוך.

לאה רוזנברג: הדברים נאמרו כאן בהסכמה, בנושא של גני הילדים, בנושא של הזנה, שאיננו נושא של משרד החינוך.

לאה רוזנברג: משרד החינוך מופקד על הרבה תחומים אחרים אבל הנושא של הזנה, אם אין תנאים בסיס כדי שילדים יוכלו להתפנות וללמוד בבית ספר בתנאים הבסיסיים, נושא ההזנה נכנס כמרכיב מאוד משמעותי בסדרי הקדימויות שהציג השרה.

לאה רוזנברג: יש עוד סדרי קדימויות - -

שלי יחימוביץ': אני מבינה שאין יומרה שב-2007 יהיה מפעל הזנה לכל.

שלי יחימוביץ': מה העלות של השלב הראשון?

לאה רוזנברג: יש כבר היום הזנה בפנימיות היום של בתי הספר.

לאה רוזנברג: יש הזנה ביוח"א.

לאה רוזנברג: הרעיון הוא שמתחילים לעלות במספר הילדים שמקבלים הזנה, אבל על פי קריטריונים סוציו-אקונומיים - -

שלי יחימוביץ': בודקים פר ילד בכל מקום?

לאה רוזנברג: פר אזור.

לאה רוזנברג: יש כמה וכמה.

שלי יחימוביץ': לאה, אנחנו מדברים על תקציב 2007 ואנחנו מודעים לזה שב-2007 זה אמור לעלות.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לדעת בכסף.

לאה רוזנברג: אני לא יכולה להגיד עד שלא אשמע מהשרה מה היה הסיכום ביניהם.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לדעת כמה אתם צריכים כדי להגיע לשלב הבא שאתם מסוגלים לעמוד בו, לא משהו יומרני, של הגדלת מפעל ההזנה.

לאה רוזנברג: אני לא יכולה להשיב עכשיו.

שלי יחימוביץ': חבל.

רן כהן: נדמה לי שזה בין 100 ל-150...

לאה רוזנברג: אני אבדוק ואשיב.

שלי יחימוביץ': הבנתי משרת החינוך שהיא לא רוצה להגיש תכנית יומרנית כי בסוף היא תגיע לתת ביצוע ולא תוכל לעמוד בה.

שלי יחימוביץ': על כן, אני רוצה לדעת לשאיפתו של משרד החינוך, איזו עלות ומה אתם צריכים כדי ליישם את השלב מבחינתכם, שיתחיל ב-2007.

רן כהן: מה שנחשב לחיוני בין אלה שבנו את הפרוייקט הזה, זה עוד 150,000 ילדים במפעל ההזנה.

רן כהן: זה נחשב לחיוני.

לאה רוזנברג: עוד מילה אחת:

לאה רוזנברג: נוצר הצורך באינטגרציה בין כל המשרדים וכל הגורמים.

לאה רוזנברג: כרגע, אנחנו עובדים בוועדה של ילדים ונוער וסיכון.

לאה רוזנברג: אני אגיד מה העקרונות של עבודת הוועדה: מה שחשוב לנו זה - -

שלי יחימוביץ': את מתכוונת לאותם דברים שדובר עליהם, מעין מינהלת או גוף על?

לאה רוזנברג: ועדה של משרד החינוך, שיהיו בה נציגים של משרדי ממשלה אחרים, שהרעיון הוא למצוא את אותן רשתות עם החורים הגדולים ולהגיע עד לסינון הדק ביותר, שאף ילד לא יוכל לחמוק בקביעת הקריטריונים איך אנחנו עושים את זה.

שלי יחימוביץ': אבל הפונקציות הן אותן פונקציות שדובר עליהן כאן, פונקציות של תיאום בין המשרדים שדיברה עליהם נאדיה.

שלי יחימוביץ': ..

לאה רוזנברג: בוודאי.

לאה רוזנברג: נדרשות עכשיו הגדרות משותפות כדי לעמוד בדברים האלה.

לאה רוזנברג: אנחנו מתקרבים לזה.

לאה רוזנברג: דבר נוסף, כיוון שאני מייצגת את משרד החינוך, יש ילדים בסיכון פיסי, קיומי, ועליהם מדובר היום.

לאה רוזנברג: אבל יש סיכון נוסף שאנחנו כן מטפלים בו וזה בסדרי הקדימויות שהציגה השרה, הסיכוי להשתלב בחברה הישראלית בעתיד.

לאה רוזנברג: באחת הקדימויות שהוצגו עלה הנושא של להיות אזרח במדינת ישראל, על כל המשמעויות, בתכנית של לימודי אזרחות.

לאה רוזנברג: בישיבה כזאת, להגיד לילד רעב: עכשיו גם תהיה אזרח טוב, זה קשה, אבל אני לא חושבת שצריך לנתק את שני הדברים וכן צריך בסדרי הקדימויות של מערכת החינוך, לשים את זה באותה רמה.

רן כהן: רק לילדי העולים או גם לישראלים?

לאה רוזנברג: לכולם.

לאה רוזנברג: תכנית לכלל ילדי ישראל.

לאה רוזנברג: אני לא עושה אבחנה מי פחות יודע.

לאה רוזנברג: יש חישוב כלכלי וכל השקעה בגיל הרך של דולר אחד היא חיסכון של 7 דולר בהמשך.

שלי יחימוביץ': עכשיו שכנעת אותנו.

לאה רוזנברג: תיקון – זה כבר עלה ל-8.

שלי יחימוביץ': יש 3 אוכלוסיות.

שלי יחימוביץ': ..

לאה רוזנברג: חרדים, עולים חדשים וערבים.

לאה רוזנברג: הזכרתי את החרדים לא במקרה, כי בנושא אחד יש תגבור תקציבי וגם במודעות, בנושא של החינוך המיוחד.

לאה רוזנברג: זאת אומרת, גם באוכלוסייה של החרדים בשנים האחרונות, כי קודם היתה הסתרה, בשנים האחרונות יש רצון רב יותר לקבל את השירותים האלה אבל אנחנו צריכים תוספות למשאבים האלה.

שלי יחימוביץ': מיד ידבר חבר הכנסת יצחק לוי ואחריו, שלמה שהם, נציב הדורות הבאים.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לציין שיש התייחסות לחרדים, לערבים ולעולים וחסרות לי כמה התייחסויות אחרות.

שלי יחימוביץ': אנחנו מדברים על צמצום האי-שוויון, ולפחות בעיניי זו מטרה ראשונה במעלה מבחינה ערכית ולפחות מעשית.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שצריך להוסיף כאן.

שלי יחימוביץ': יש לנו עניים ועשירים, יהודים וערבים, אשכנזים ומזרחיים, ותיקים ועולים, חרדים וחילוניים ומרכז ובפריפריה.

שלי יחימוביץ': לטעמי, אי אפשר להתעלם מכל הקריטריונים האלה.

יצחק לוי: אני מברך על המהלך.

יצחק לוי: אני רוצה לקצר בדבריי ולכן אדבר בראשי פרקים.

יצחק לוי: אני מציע שהכותרת תהיה שהוועדה עובדת על תכנית תלת שנתית ולא על תכנית לשנה אחת.

יצחק לוי: לגבי 2007 אנחנו כבר די מאחרים אם כי, אני לא מרים ידיים.

יצחק לוי: נכון הדבר שלמחרת הגשת התקציב בקריאה ראשונה נתחיל לעבוד על 2008 ולכן, מכיוון שאני מניח שהכנסת הזאת תפעל 3 שנים, זה זמן סביר, כדאי לראות את הדברים בתכנית רב שנתית ולא בתכנית לשנה אחת.

יצחק לוי: בשנה אחת לא נשנה הרבה.

יצחק לוי: כן נוכל לשנות, אפשר, בסעיף זה או אחר.

יצחק לוי: כל אחד מהנוכחים כאן יכול לעלות אין סוף נקודות שצריך לטפל בהן וכל אחת חמורה מחברתה.

יצחק לוי: הצעתי היא שלא יהיה רפיון ידיים.

יצחק לוי: אנחנו יודעים מראש של-2007 לא נשיג הרבה וב-2008 נשיג יותר אם נתמיד בעניין.

יצחק לוי: כלומר, צריך לדעת שאנחנו עובדים לטווח ארוך.

יצחק לוי: אם יתברר שב-2007 רק השגנו עוד 50 מליון להזנה, בסדר, נדע לא להתייאש.

שלי יחימוביץ': תודה על דבריך המחזקים והריאליים.

יצחק לוי: כך אני רואה את הדברים.

יצחק לוי: דבר שני, אני מחפש כבר הרבה שנים מהי הנקודה שיכולה לעשות פה סטרט-אפ שישנה את המצב?

יצחק לוי: הרי לא קצבאות ולא טיפות חלב ולא טיפול יותר טוב בילדים בבתי הכלא.

יצחק לוי: זה הכל מאוד נחוץ אבל זה לא משנה את המצב, זה מרפא.

יצחק לוי: זו תרופה.

יצחק לוי: צריך לעשות את זה.

יצחק לוי: ..

שלי יחימוביץ': האם עכשיו אתה יכול לתת לנו את התשובה אולטימטיבית?

יצחק לוי: אגיד לך מה אני חושב: צריך לטפל בכל ואין לי ספק בכך.

יצחק לוי: אבל מהתבוננות של כמה שנים שאני נמצא במערכות האלה ומטפל במערכות האלה בכיסא כזה או כיסא אחר, לדעתי, המפתח הוא אחת ההמלצות של דברת, שדווקא אותה המלצה הממשלה הקודמת החליטה לא להפעיל וזה חינוך חינם מגיל 3.

יצחק לוי: זה העניין.

יצחק לוי: מדוע אני אומר את זה?

יצחק לוי: זה לא יפתור את כל הבעיה אבל זה ייתן שינוי משמעותי במערכת.

יצחק לוי: המערכת תראה אחרת.

יצחק לוי: הילדים יתחילו לקבל חינוך מגיל 3 וזה חשוב מאוד.

יצחק לוי: אני לא נבהל מילד עני אלא מילד שלא מקבל חינוך כי בימי חלדי ראיתי מה מוציא אדם מעוני וזה החינוך ולא הקצוות.

יצחק לוי: אני גר בנגב ועיר הבירה שלי היא נתיבות ואני מסתפר שם וקונה שם והבנק שלי שם ואני מכיר את כולם שם וחלק היו תלמידיי.

יצחק לוי: ראיתי איזו משפחה יצאה מהעוני ואיזו לא.

יצחק לוי: איזו כבר 3 דורות בעוני ובאיזו משפחה הילדים כבר לא נמצאים שם.

יצחק לוי: הנקודה היא לא הקצבה אלא החינוך.

יצחק לוי: לכן, היזהרו מבני עניים שמהם תצא תורה.

יצחק לוי: לא כתוב: היזהרו מבני עניים ותתנו להם הרבה כסף.

יצחק לוי: את זה גם צריך אבל בעיקר תנו להם תורה, כדי שיצאו מהעניין.

יצחק לוי: הדבר הזה יאפשר ליותר אנשים לצאת לעבודה מכיוון שהיום הרבה אנשים לא שולחים למעונות ולטרום גנים וכולי בגלל היוקר.

יצחק לוי: היום הדברים יקרים ביותר ואי אפשר.

יצחק לוי: אדם שיש לו 2,3 ילדים בגילאים האלה זה יותר מללמוד באוניברסיטה.

יצחק לוי: זה לא בא בחשבון.

יצחק לוי: זה לא הגיוני.

יצחק לוי: אם אנחנו מורידים את זה, גם הרווחנו בחינוך וגם בתעסוקה וגם בזה שאנחנו מדבירים את העוני.

יצחק לוי: אני לא מוצא נקודה אחרת בכל המערכת, שאני יכול לומר שזו הנקודה שיש בה הרבה תועלת.

יצחק לוי: יש המון תועלת בטיפות חלב, הרבה תועלת בחיסונים, המון תועלת בארוחות צוהריים.

יצחק לוי: לכן, אני רוצה להציע שמעבר לטיפולים השוטפים שהוועדה צריכה לטפל ואני לא יכול לעשות סדר עדיפות, לקחת לעצמנו פרוייקט אחד ולהגיד בסוף הקדנציה: עשינו אותו, ולדעתי זה להכניס חוק חינוך חובה מגיל 3 חינם.

יצחק לוי: אני מציע את זה כפרוייקט הדגל של הוועדה.

יצחק לוי: אני מציע, שכך גם נכלכל את הזמן של הוועדה.

יצחק לוי: נקודה אחרונה – אני מאוד מכבד את כל הנוכחים.

יצחק לוי: כבוד גדול הוא לי ואני חושב שיש פה אנשים מאוד מקצועיים.

יצחק לוי: אני מדבר על פקידי הממשלה, שחלקם אני מכיר באופן אישי.

יצחק לוי: בסופו של דבר, המכריעים הם השרים.

יצחק לוי: המכריע הוא האוצר אבל לשרים יש יותר משקל.

יצחק לוי: לכן, אני חושב שאם תתקבל הצעתי בנושא החינוך חינם, שזה יהיה הדגל, נצטרך לשבת עם שרת החינוך ולמצוא פתרון והיא תעזור לנו.

יצחק לוי: אם יוחלט על פרוייקטים אחרים, אני מציע שלאחר הישיבה הגדולה המוזמנים הבאים יהיו השרים פלוס הפקידים אבל לא לדלג על הדרג המיניסטריאלי.

יצחק לוי: להעמיד את השר מול אמירות של הבטחה שהוא יצטרך אחרי חודשיים או חצי שנה להגיד: אמרת, מה עשית?

יצחק קדמן: בעיקר את שר הרווחה התכוונת.

יצחק קדמן: ..

יצחק לוי: זה חלק ממחדל גדול מאוד שאין שר רווחה ואין ספק בכך.

יצחק לוי: אני מדבר על חינוך ועל בריאות ועל מה שיחשבו לתקן.

שלי יחימוביץ': אני רוצה להביע צער על כך שאין כאן נציגים מסיעת קדימה, שהיא הסיעה הגדולה ביותר.

שלי יחימוביץ': אתה יודע היטב שכדי לקדם מהלך כזה, אנחנו צריכים רוב בבית, שמבחינתנו, כמפלגת העבודה, הוא נתון אבל לא מבחינת הקואליציה בהכרח.

שלי יחימוביץ': כמו כן, אתה יודע שמי שיחליט בסופו של דבר על חוק חינוך חינם מגיל 3 היא לא שרת החינוך אלא שר האוצר אברהם הירשזון לצערי.

שלי יחימוביץ': בהמשך ישיר להיגיון הפנימי העמוק והצודק של הדברים שלך, אני רוצה להוסיף שחינוך חינם לגיל הרך, החל מגיל חצי שנה, הוא בעיניי דבר פמיניסטי ראשון במעלה אבל גם משמעותי ומכריע בהתפתחותו של הילד ובשבירת האי שוויון.

שלי יחימוביץ': תמיד מדברים על הוצאה מוכרת למטפלת, שזה קשקוש של העשירונים העליונים לטעמי.

שלי יחימוביץ': אני בעד השתתפות עמוקה מאוד של הממשלה במעונות יום ויכול להיות, שנוסיף גם את הדבר הזה לרשימתנו הנחשקת.

שלמה שהם: אני בוודאי מסכים עם כל הדברים שנאמרו ודווקא אתחיל מהסוף: יש הצעת חוק, אנחנו דיברנו על הזכות לחינוך מגיל לידה.

שלמה שהם: זו הצעת חוק חשובה וקריטית והיא עוסקת בזכות של הילד ואיננה עוסקת בשאלה של האמהות העובדות, משום שיש אמהות במגזרים מסוימים שמשום מנהג כזה או אחר אינן עובדות ועדין מצבן הסוציו-אקונומי מאוד נמוך והילדים האלה לא צריכים לסבול.

שלמה שהם: ברשות יושבת הראש, נציע את ההצעה הזאת כאן, בוועדה ויכול להיות מפה נוכל לקדם אותה כהצעת חוק פרטית.

רן כהן: זה רעיון מצוין.

שלמה שהם: עסקנו כל הזמן באמהות עובדות וזה היה במסגרת התמ"ת וזה לא צריך להיות שם.

שלמה שהם: זה צריך להיות איזה חלק מזכות שיש לכל ילד שנולד במדינת ישראל.

שלי יחימוביץ': אבל אם בדרך אגב אנחנו משיגים זכויות לנשים על הדרך, זה לא פסול.

שלמה שהם: בהחלט.

שלמה שהם: גם זכויות הנשים נפגעו משום שיש נשים במצב סוציו-אקונומי גרוע, שיש להם 8,10 ילדים ומנהגיהן אינם מרשים להן לעבוד, אם זה נשים ערביות או חרדיות, נוצר מצב שכתוצאה מזה שהן לא עבדו הן לא קיבלו את הזכויות למעונות ולכן, אין היום מעונות במגזר הערבי והדברים ידועים.

שלמה שהם: אני רוצה לומר מספר דברים: אחד הנושאים החשובים שנוגע לנושא שלנו הוא הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון) שהונחה בכנסת הקודמת ולצערי, לא עברה קריאה טרומית.

שלמה שהם: היה פרוייקט יניב, אני מניח שכולכם מכירים אותו לגבי ילדים בסיכון.

שלמה שהם: הדבר הזה הצריך איזה שהוא מצ'ינג ובגלל כל מיני קשיים בירוקרטיים הוא לא עבר.

שלמה שהם: במסגרת זאת יחד עם הביטוח הלאומי היתה הצעת חוק שבשמחה נניח אותה על שולחן הוועדה ואפשר יהיה לקדם אותה כהצעת חוק פרטית בשלב הראשון, שהתקצוב לילדים בסיכון יהיה כ-4% מאומדן הגביה השנתי של דמי הביטוח הלאומי, ענף ביטוח לילדים.

שלי יחימוביץ': איך הגעתם לנוסחה הזאת?

שלמה שהם: זה נעשה יחד עם הביטוח הלאומי בלי משרד הרווחה ויחד עם אנשי מיזם יניב.

שלמה שהם: ניסינו להגיע להסכמה, היו קשיים אבל אפשר לדון בדברים ולהגיע לדבר על מספרים, זה דבר חשוב.

מוטי וינטר: אתה מדבר על קרן של 200 מיליון.

מוטי וינטר: היא קיימת.

שלמה שהם: אומר משפט אחד: לצערי הרב, מדינת ישראל היתה מאוד בעייתית בעניין הזה.

שלמה שהם: הכסף היה שם ואפשר היה לקבל מצ'ינג.

שלמה שהם: יש נושא נוסף, גברתי יושבת הראש, שדיברנו עליו במסדרון והוא חשוב מאוד ולא נעשה בו שימוש מספיק.

שלמה שהם: החוק מחייב שבחוק ההסדרים ובכל חוק שיש בו השפעה על ילדים, שהדבר יצוין במסגרת החוק.

שלמה שהם: בחוק ההסדרים האחרון, בחלק מהמקומות זה צוין ובחלק אחר לא.

שלי יחימוביץ': בחוק ההסדרים הזה זה לא צוין בכלל.

שלמה שהם: הם כותבים שיש לזה השפעה על ילדים ובזה זה נגמר.

שלמה שהם: החוק מחייב אותם לצרף את הנתונים והמידע ששימשו את קביעת האמור בפסקה 1, זה מה שמחייב אותם החוק ואת זה הם בוודאי לא עשו.

שלמה שהם: יש הרבה מאוד נושאים שיש להם השפעה על ילדים.

רן כהן: צריך להזכיר להם גם עכשיו.

שלמה שהם: זה דבר שצריך להזכיר עכשיו, גם אם זה לא יקרה בסופו של יום, יש בידי אפשרות לפנות לבג"ץ בעניין הזה ולעצור את הדברים האלה.

שלמה שהם: יש בהחלט כוח לעניין הזה.

שלמה שהם: צריך לזכור שבנושא של הצעות חוק פרטיות בנושא הזה, יש צורך לתקן את תקנון הכנסת על מנת שהדבר יחייב גם בהצעות חוק פרטיות.

שלמה שהם: זה חשוב.

שלי יחימוביץ': כלומר, שבגופה של הצעת החוק יצויין מה ההשפעה שלה על ילדים?

שלמה שהם: החוק אומר שצריך לעדכן את זה בתקנות מי קובע, מתי קובע וכולי.

שלמה שהם: יושבת ראש הכנסת צריכה לקבוע שבהצעת חוק פרטית, מי צריך לקבוע, איך קובעים, האם יש לה השפעה על ילדים.

שלמה שהם: הדבר הזה יכול להבטיח שכל הצעת חוק שיש לה השפעה על ילדים תבוא והנתונים יהיו בפני חברי הכנסת.

יצחק לוי: הציבור לא יעמוד בגזירה הזאת.

שלמה שהם: לא, מחלקת המחקר תעשה זאת.

רן כהן: זה יכול להיות מכשול גדול מאוד בחקיקה.

שלמה שהם: צריך לפנות למ.מ.מ ורק בקריאה ראשונה, והם יקבעו איזו השפעה יש לזה.

שלמה שהם: זה דבר שאפשר לעשות אותו.

דב חנין: אותה הוראה שנמצאת בחוק לגבי החובה לציין השפעות על זכויות הילד תהיה גם בתקנון הכנסת.

שלי יחימוביץ': זה בדיוק מה שהוא אמר.

דב חנין: לא לגבי הצעות חוק פרטיות אלא גם לגבי הצעות חוק ממשלתיות, שתהיה בתקנון הכנסת.

רן כהן: אתם מדברים כניטראליים.

רן כהן: אם זה יהיה בחוק של הכנסת, האוצר יעמוד על זה שהוא אומר את הצעת החוק הפרטית.

שלי יחימוביץ': חברים, הדיון הזה מרתק אבל הוא לא יתנהל עכשיו.

שלמה שהם: כיוון שיש לי את הצעת התקנון פה, הצעת התקנון אומרת שהמ.מ.מ יקבע את זה ויושבת ראש הכנסת תקבע את זה ולא האוצר.

שלמה שהם: לסיכום – הערה אחת היא הנושא של הגדרת ילדים בסיכון.

שלמה שהם: צריך לזכור שילדים בסיכון הם לאו דווקא ילדים שהסיכון שלהם הוא סיכון כלכלי.

שלמה שהם: אני מביא דוגמה אחת למשל: הנושא של חוק הגנת ילדים.

שלמה שהם: נושא שצריך לעמוד לפנינו כאשר ילד הוא עד למעשה עבירה.

שלמה שהם: השאלה היא איך הוא נחקר ומתי הוא נחקר.

שלמה שהם: כאשר ילד הוא צד למעשה עבירה, מה קורה אתו?

שלמה שהם: לצערי, הנושא הזה עדין לא בא לידי פתרון למרות שבכל חוק הסדרים מצליחים לדחות את זה.

שלמה שהם: הדבר הזה קריטי בעיניי.

שלמה שהם: כשילד רואה שאמא שלו עושה תאונת דרכים והורגת מישהו אחר והוא צריך להעיד כנגדה, הדבר הזה הוא קריטי.

שלמה שהם: הוא חשוב לא פחות מהרבה דברים כלכליים אחרים.

שלמה שהם: אסיים בזה.

רן כהן: אני חייב לפתוח במחמאה לפורום הזה: די הרבה שנים אני מלווה את הוועדה הזאת בהרכבים שונים.

רן כהן: עוד לא ראיתי הרכב כל כך גדול.

רן כהן: אני מקווה שזה לא בגלל שהמקום גדול אלא זה באמת מגודל האתגר שלקחת על עצמך בהעלאת הנושא שהוא מאוד חשוב, ויש גם מי שיטען שזה קצת מאוחר מדי, אני מאוד מקווה שלא.

רן כהן: אני מתייחס לפתיחה שלך ושל דוקטור קדמן מאוד ברצינות.

רן כהן: מדובר על אוקיינוס של דברים.

רן כהן: אין שום סיכוי בעולם וגם לא בשנה של עבודה, להגיע למצב שבו נוכל לעבור נקודה נקודה ולהגיד: זה חיוני וזה ב-2007 וכולי.

רן כהן: אין שום סיכוי בעולם, בעיקר שההערכות לגבי מה הם הדברים שצריכים להקדים אותם ל-2007 לא תמיד ברורים ומוסכמים מאליהם.

רן כהן: אני מציע שהכותרת של הדרישה שלנו תהיה שאנחנו עומדים על כך שב-2007 כל השירותים החיוניים לילדים בישראל יינתנו.

רן כהן: ההגדרה של שירותים חיוניים, נכון שיש לזה משמעות רחבה קצת אבל תכף תראי שאנסה לממש את זה איך לעשות את זה, אבל זאת הגדרה שעליה אפשר להתמקד.

רן כהן: נדמה לי, שאנחנו נמצאים בשנה שבה אפשר לבוא בדרישה הזאת במצח נחושה בלי שום נמיכות קומה.

רן כהן: האוצר מודה שיש תקציבים.

רן כהן: זה שאנחנו נמצאם אחרי 5,6 שנים של אסון מבחינת הנזקים שנגרמו לילדי ישראל, זה ברור לכל בר דעת.

רן כהן: הייתי מציע שני דברים: 1.

רן כהן: לדעתי, אנחנו צריכים לדרוש שיהיה לזה טכניקה בממשלה.

רן כהן: צריכה להיות טכניקה של עבודה בממשלה, באיזה אופן הממשלה הולכת לטפל בתקציב 2007 כלפי ילדים.

רן כהן: צריכה להיות דרישה מראש הממשלה לקיים ישיבת ממשלה מקדימה לגבי תקציב 2007, מה נחוץ וחיוני לילדים במסגרת הממשלתית ואז יבואו כל השרים הנוגעים בדבר ויביאו את הנושאים שנוגעים למשרדים שלהם, את מה שנוגע לילדים ושהממשלה עצמה תיתן את הדעת.

רן כהן: יש בזה יתרון מאוד גדול כי זה הגוף הביצועי.

רן כהן: אם זה לא הולך, אני מציע שנזמין את שלושת השרים העיקריים.

רן כהן: אולי אפשר להוסיף עוד מישהו, שרת החינוך, שר הבריאות ושר הרווחה ואולי גם שר הקליטה אבל נדמה לי שאלה המשרדים החיוניים, כאשר הם באים לכאן עם הגדרה וסעיפים מסודרים.

רן כהן: כל משרד וכל שר כזה צריך להגיד: לי נחוץ כך וכך.

רן כהן: זה וזה חיוני ורשימת דברים עם תקציבים ליד זה, כך שאנחנו, כוועדה, נשמש כוועדת האינטגרציה בין המשרדים של הממשלה.

שלי יחימוביץ': אני רק מזכירה לך שזו אותה ממשלה שבוועדת שרים לענייני חקיקה לא אישרו רציפות ביום ראשון לחוק למעונות ‏יום שיקומיים.

שלי יחימוביץ': פשוט הלב בוכה.

רן כהן: אני יודע והתבקשתי לדחות בשבוע את חוק הנוער שלי והסכמתי, בתקווה שבשבוע הבא הוא כן יעבור.

שלי יחימוביץ': אנחנו מתחננים על חוק הנוער ומוותרים על חוק מעונות יום שיקומיים.

שלי יחימוביץ': ..

רן כהן: אם את רוצה לעשות את זה במסגרת הזאת, נזמין את שלושת השרים, שיבואו עם כל הרשימה.

רן כהן: אם את לא רוצה ללכת על ההימור של פניה לראש הממשלה, שהוא יקיים ישיבה בענייני ילדים, נוכל לשפוט אותו על פי זה, האם הוא קיים או לא.

רן כהן: דבר שני, אנחנו צריכים לדרוש קטגורית שכל החוקים שמונחים על השולחן, שנוגעים לאינטרסים חיוניים של ילדים, יועברו על ידי הממשלה הזאת ולא יעצרו.

רן כהן: ואת יודעת על חלק מהחוקים האלה ואני יודע על חלק מהם.

רן כהן: כל חוק שאני מכיר בעניין הזה יותר מחיוני, הוא מינימאלי, הוא בסיסי לגבי קיומם של ילדים לא רק בסיכון אלא ילדים שנמצאים בכל מסגרת חיים שהיא במדינה.

רן כהן: אנחנו נלך על תקציבים אבל בינתיים, את החוקים שלנו שבהם רוצים לקדם את מצב הילדים יפילו, מה הועילו חכמים בתקנתם?

רן כהן: הרי נמצא את עצמנו במצב טיפשי לגמרי.

רן כהן: אני רואה 4 דברים הכי מינימאליים, מהזיכרון שלי, שחייבים לעמוד עליהם: החזרת שירותי הבריאות לתלמיד לתקציבים הריאליים של שנת 2000 ו-2002.

רן כהן: אלה היו השנים שזה היה ברמה סבירה.

רן כהן: לא יותר מדי.

רן כהן: זה לא מיטבי.

רן כהן: זה תקציב חיוני, כדי שהילד הזה יוכל לגדול באופן בריא ויאבחנו בו שהוא בבחינת בריא ולא חולה שמגיע לקופת חולים או לבית חולים ושם הוא חוטף עוד 4 מחלות.

רן כהן: זה דבר אלמנטרי בנושא הבריאות.

רן כהן: דבר שני, לגבי משרד הרווחה, חייבים לתגבר את כל הנושא של טיפול בילדים בקהילה.

רן כהן: צריך לדעת שהדבר הזה מאוד חיוני.

רן כהן: מאחר ואני מאמין שאולי את חוק הנוער כן נצליח להעביר, על אפו ועל חמתו של משרד האוצר ולצערי, גם בעזרתו של משרד הרווחה, שמשום מה משתף פעולה עם האוצר, בעניין הזה הטיפול בילדים בסיכון בקהילה הוא דבר בסיסי, אלמנטרי, חיוני.

רן כהן: דבר שלישי, לגבי מערכת החינוך.

רן כהן: המאבק שלנו על חינוך בגיל 3 תוך פיקוח, ואני מדגיש את זה, על מעונות יום, פעוטונים וגני ילדים פרטיים זה דבר ממש חיוני.

רן כהן: בלעדיו אנחנו נמצאים במצב של הפקרות וקריסה במקומות שבהם למדינה יש אחריות אבל היא בורחת מזה והילדים האלה נמצאים כביכול במוסד שיש עליו איזו שהיא השגחה, אבל הילדים נמצאים בסיכון נורא.

רן כהן: צריך לדעת שיש המון תלונות שהמדינה בורחת מלפקח על הטיפול בהם.

רן כהן: דבר נוסף, מפעל הזנה לעוד מינימום 150 אלף ילדים בשנה הבאה.

רן כהן: זה המספר המינימאלי של ילדים, שעל פי אזורי המגורים בבתי הספר השונים, דרוש להם מפעל הזנה כמו אוויר לנשימה כדי לחיות, כדי ללמוד, כדי לתפקד, כדי לגדול.

רן כהן: צריך לזכור שילד צריך לגדול.

רן כהן: מה לעשות?

רן כהן: בממשלה עוד לא יודעים את זה.

רן כהן: ניסיתי לתמצת את הדברים אבל אם השרים יבואו עם הרשימה, זה יהיה יותר בקיא ממני ויותר חיוני.

שלי יחימוביץ': התכוונתי לומר בסיום, שאני מפרציה בפני כל אחד מכם גם חברי הכנסת וגם אנשי המקצוע, להעביר לידיי או לידי רחל, מנהלת הוועדה, בשלושת הימים קרובים נקודות קונקרטיות ספציפיות, סעיפים תקציביים עם אמירה מחודדת, כדי שנועל להרכיב מסמך.

שלי יחימוביץ': אני מסכימה אתך, חבר הכנסת לוי, אכן תקציב 2007 גם הוא מאוחר, כיוון שהוא נסגר בהחלטות מקרו-כלכליות שכבר דיברנו עליהן וגם כיוון שבמשרדי האוצר כבר שוקדים בחריצות על הכנתו.

שלי יחימוביץ': ובכל זאת, ננסה לנהל קרב מאסף ל-2007 ואת המלחמה הגדולה ל-2008.

דב חנין: כל פעם אנחנו דוחים את המלחמה הגדולה.

דב חנין: ..

שלי יחימוביץ': פרופסור יוסי יונה מאוניברסיטת בן-גוריון ומכון "ואן ליר", בבקשה.

23573: גברתי היושבת ראש, חברות וחברי הוועדה, תודה שהזמנתם אותי.

23573: אני רואה בזה הזמנה להגיד דברים לא ריאליים, אם לא אכפת לכם, במובן הזה שאני חושב שיש איזו פרספקטיבה כללית לנושא של זכויות הילד ורווחתו.

23573: הייתי עושה אבחנה שמקובלת על כולנו וכדאי לחזור אליה, בין שירותים שאפשר לראות אותם כרפואה לבין שירותים שאפשר לראות אותם באנלוגיה כרפואה מונעת.

23573: בחלק גדול מההצעות שעלו כאן, מבחינתי, הם בגדר רפואה מונעת כמו ילדים בסיכון ועוד דברים מהסוג הזה.

23573: אני חושב ואני מבין ומעריך את הקשיים שכולכם עומדים בפניהם, במיוחד חברות וחברי הכנסת, כאשר הם רוצים לקדם יוזמה חקיקתית אבל לי יש חשש שרוב המאמצים הולכים בתחום של רפואה ולא עוסקים ברפואה מונעת.

23573: רפואה מונעת היא משהו מאוד כללי.

23573: תרשו לי לצטט נתון אחד מהדוח שהכין פרופסור שניד, שמציין לדוגמה ש-35.4% מהילדים בתפקוד לקוי בבית הספר באים ממשפחות שבהן ראש המשפחה אינו עובד.

23573: 6.7% ממשפחות שבהן ראש המשפחה עובד.

23573: 24% מהילדים בתפקוד לקוי בבית הספר חיים במשפחות חד הוריות- -

שלי יחימוביץ': סליחה, הייתי מבקשת מעכשיו מכל החוקרים להוסיף גם בממצאים מה קורה לילדים של עובדי קבלן וילדים של עובדים שאין להם ביטחון תעסוקתי, כלומר: עובדי כוח אדם וכן הלאה.

23573: מדוע הנתון הזה הוא חשוב מבחינתי?

23573: כי הוא מעיד על זיקה מאוד עמוקה בין מציאות חברתית-כלכלית, שמאופיינת בפערים כלכליים מאוד גדולים לבין מצוקה של הילדים.

23573: אז נשאלת שאלה שהיא לא תיאורטית, אני יודע מבחינת היכולת ליישם אותה היא מינימאלית, של האם אנחנו יכולים לתת פתרון משמעותי לבעיות של ילדים בסיכון לבעיות אחרות מבלי להתמודד עם השאלה המאוד כוללת של פערים חברתיים-כלכליים בישראל, שזו מבחנתי הרפואה המונעת.

23573: מוזר לי מאוד שהטיפול בבעיות הללו יהיו משרד הבריאות, משרד הרווחה, משרד החינוך ומשרד הכלכלה לא רלוונטי...

שלי יחימוביץ': האוצר הכי רלוונטי לענייננו.

23573: בוודאי, אבל הוא לא ימצא כאן.

23573: אני רוצה להגיד מספר דברים באשר למה זה רפואה מונעת.

23573: באופן מאוד כוללני ובלתי ריאלי, כאשר לא מצמצמים את הפער בין שכבות בחברה בישראל, היכולת לטפל בבעיות של ילדים במצוקה היא מינימאלית.

23573: יש עניין של "מכבי אש".

23573: הבעיות נוצרות ואתם רודפים אחרי הבעיות הללו ולא מצליחים להתגבר עליהן.

23573: יחד עם זאת, נשאר משהו גבולי בין רפואה מונעת למשרד החינוך - יוזמות חקיקה שכבר קיימות.

23573: לא צריך את דוח דברת, חבר הכנסת לוי.

23573: החוק שעוסק בחינוך חינם בגיל 3 כבר חוקק ומשרד האוצר - -

יצחק לוי: רק ציינתי שבישיבת הממשלה שהחליטו ליישם את דוח דברת, את זה החליטו לא ליישם.

יצחק לוי: היתה החלטה אחת טובה בדוח דברת, אז אותה החליטו לא ליישם.

23573: אתה צודק לחלוטין.

23573: דברת עצמו מדבר בשני קולות, כשהקול האחד אומר לעשות רפורמה בגדר התקציב הקיים והשני, מדבר על הקצאות כאלה ואחרות שאין שום כוונה לממש אותן.

23573: חוק חינוך לגיל הרך, לגיל 3, הוא אחד מהחוקים שגם זוכה שם לקבורה.

23573: לכן, אלה באמת סוגים של חוקים שצריך לעבוד עליהם וכאן, הייתי מציע לוועדה, כמישהו שבא מארגונים חברתיים מהמגזר השלישי, צריך לחשוב על דרכים של התמודדות למול האוצר, כדי ליצור לחץ ציבור, חוץ פרלמנטרי כדי ליישם את החוקים הללו.

23573: כי אם תשבו ותגידו: דרוש כאן כך וכך ונעשה סדר עדיפויות כזה ואחר, הדברים האלה נעשו כבר המון פעמים.

23573: ישנן חקיקות, ישנן יוזמות ואין יישום.

23573: כי משרד האוצר מסרב לקיים אותן.

23573: מה ניתן לעשות ולהפעיל לחץ כדי להביא לשינוי סדר מדוע?

23573: כי משרד האוצר מסרב לקיים אותם.

23573: השאלה היא באמת מה ניתן לעשות כדי להפעיל לחץ, בין אם הוא פרלמנטרי ובין חוץ פרלמנטרי, כדי להביא לשינוי בסדרי העדיפויות בחברה.

23573: הכסף ישנו.

23573: אנחנו רואים שתמיד יש את הטענה: אין כסף, אבל הפערים הולכים וגדלים ויש קבוצות שהולכות ומתעשרות ובכל זאת, לא נמצא הכסף הזה.

שלי יחימוביץ': נמצא, אבל הולך למקומות אחרים.

23573: לדעתי, ואני מקווה שאני לא מצנן את ההתלהבות שלכם של יוזמות חדשות, המון יוזמות כבר קיימות.

23573: השאלה איך משנסים מותניים כדי להביא לכך שהיוזמות הללו תתממשנה.

23573: וכאן, צריכים לחשוב על מאבקים מסוגים שונים, כדי להביא לכך שהאוצר ירפה מידו הקפוצה על התקציבים שדרושים.

23573: לסיכום - באבחנה שהצגתי בפניכם, שבין רפואה לרפואה מונעת, לדעתי עיקר המאמצים ואני לא מפחית מהחשיבות של רפואה במובן האנלוגי, המטאפורי הזה של ילדים וסיכון וכולי, אבל מרב המאמצים צריכים ללכת בכיוון של רפואה מונעת, במובן של שינוי תנאי הרקע, כך שפחות ופחות ילדים יגיעו למצב של מצוקה.

23573: אם אנחנו לא עושים את זה, אנחנו גוזרים עלינו אידיאולוגיה או דרך פעולה של "מכבי אש", שמגיעים רק כשהאש בוערת ומנסים לכבות את האש והמון פעמים גם שם לא מצליחים.

23573: תודה.

שלי יחימוביץ': כל דבריך נכוחים ויפים וצודקים.

שלי יחימוביץ': אנחנו זקוקים במרוץ היומיומי שלנו, לשכנע את ועדת השרים לענייני חקיקה להעביר את חוק הנוער ואת חוק מעונות יום שיקומיים.

שלי יחימוביץ': אנחנו צריכים תמונה רוחבית של הסיטואציה הבעייתית שבה אנחנו נתונים והיא עוד יותר מקוממת בגלל שיש כסף.

שלי יחימוביץ': אין ספק שאתה צודק.

שלי יחימוביץ': מנחם וגשל, בבקשה.

מנחם וגשל: אני רוצה למקד כמה דברים, שנדמה לי שחשוב למקד אותם לקראת העתיד הקרוב והיותר רחוק.

שלי יחימוביץ': אני מבקשת שבמסגרת דבריך תסביר לנו למה רן ואני צריכים לעשות עבודת לובינג בוועדת השרים לענייני חקיקה, והם אומרים לנו שיש בעיה, שמשרד הרווחה מתנגד לעניין חוק הנוער.

מנחם וגשל: מוטי יוכל להסביר את זה יותר טוב ממני.

מנחם וגשל: אני לא יכול להרשות לעצמי לא להגיש תכניות לא מעשיות.

מנחם וגשל: אני בא מהחלק המעשי אז בכל זאת, אני רוצה לגעת בכמה דברים מעשיים אבל באותה מידע שאני יודע מה המשמעות של תכניות רב-שנתיות בישראל, בגלל המבנה הפוליטי, אני יודע לומר ואני תומך ב-100% בדבריו של הרב יצחק לוי.

מנחם וגשל: כמי שחבר בהרבה ועדות שהוזכרו כאן היום, לא ניתן לחשוב שניתן יהיה להתמודד עם ים הצרכים האמיתיים שעליהם מדובר בתכנית שהיא לא רב שנתית.

מנחם וגשל: איך עושים את הדבר הזה, כדי להבטיח שהתכנית הר-שנתית הזאת תחזיק מעמד במעברים הפוליטיים, זאת שאלה שעליה אולי כדאי לקיים דיון.

מנחם וגשל: אבל לא להתמודד - -

שלמה שהם: יש חובת תקציב רב שנתי בחוק והאוצר לא עושה את זה.

שלי יחימוביץ': יש עוד דברים מחייבים.

שלי יחימוביץ': יש סעיף שמחייב את האוצר לבוא כל 3 חודשים לוועדת הכספים ולהגיש דוח על תת-ביצוע.

שלי יחימוביץ': אז מקיימים אותו?

שלי יחימוביץ': לא מקיימים אותו.

מנחם וגשל: כל מה שאני אומר, אני אומר בזהירות אבל אני מספיק שנים בתוך המערכת הזאת.

מנחם וגשל: כל חיי המקצועיים עסקתי בנושא של ילדים ונוער בסיכון.

מנחם וגשל: אני יכול לומר כמעט בוודאות שמפת הצרכים מוכרת.

מנחם וגשל: כשאתם אומרים: בואו נשב לדיונים על מפת הצרכים, מהר מאוד נוכל להציג את מפת הצרכים, כפי שאנחנו מכירים אותה.

מנחם וגשל: אני מוכן לומר בזהירות יותר גדולה, שאפילו את אפיוני המענים, בעלי המקצוע שיושבים כאן בחדר יודעים מה הם ושצריכים לשים אותם על מפת הצרכים.

מנחם וגשל: חסרה במדינת ישראל הרבה מאוד זמן תכנית, שלוקחת בחשבון שני אלמנטים: תכנון לטווח הארוך, וכאן עשינו מאמץ גדול במסגרת הוועדה והיינו חברים בוועדה שפרופסור שניד עומד בראשה, אבל לידה, את כל המענים שצריכים לתת לטווח הקצר.

מנחם וגשל: אם אצטרך להסביר, לעתים קרובות שני האלמנטים האלה סותרים האחד את השני ואין ברירה, צריך לחשוב על הטווח הארוך ועל מענים לטווח הקצר.

מנחם וגשל: אני לא יכול לשכוח את האמירה שאמר מקסים לוי ז"ל לפני הרבה מאוד שנים, כשאמר לי על ילדה שביקש לסדר אותה ב"צופיה": תשמע, לסדר את הילדה הזאת יש לזה שני אלמנטים: האחד – לסדר את הילדה שלא תתדרדר למצב שאי אפשר יהיה לשקם אותה והשני – להפעיל את כל התכניות הקהילתיות בלוד, מפני שכשהיא נמצאת כל הכסף שאני משקיע ממילא יורד לטמיון.

מנחם וגשל: בגלל זה אני אומר שהדברים קשורים אחד בשני קשר הדוק וצריך לחשוב עליהם.

מנחם וגשל: נקודה שניה - אני חושב שיותר ויותר נוצרים שיתופי פעולה, וזה תנאי לעניין הזה, בין משרדים וארגונים וכולנו יודעים ומכירים יותר ויותר שהפלטפורמה לבצע את הדברים תהיה יישובית.

מנחם וגשל: זו הפלטפורמה של הרשויות המקומיות.

מנחם וגשל: הממשלה לא יכולה לבצע תכניות.

מנחם וגשל: היא צריכה ליצר אותן ולחשוב עליהן, אבל היא צריכה לדעת שהרשויות המקומיות צריכות לבצע את התכניות האלה ואני חושב, שאנחנו יותר ויותר מגיעים להכרה הזאת.

שלי יחימוביץ': מה הביטוי של ההכרה הזאת?

מנחם וגשל: הביטוי הוא למשל, שאי אפשר להתעלם מנושא האלימות ההולכת וגואה למרות כל הדברים האלה.

מנחם וגשל: הביטוי הוא שכל התכניות שיש היום מדברות על תכניות יישוביות שבהן אנחנו אומרים: בואו נמפה את הצרכים היישוביים של הישוב על בסיס המיפוי שאנחנו מכירים, ובואו נראה איך מלבישים את המענים על ישוב ונותנים לו מענה שלם.

מנחם וגשל: מפני שבסופו של דבר, כשאתה נותן מענים חסרים, בהשאלה, לא לענייננו, זה כמו סרטן.

מנחם וגשל: אם אתה לא פותר את הבעיה כולה אלא משאיר חלקים ממנה, החלקים האלה יאכלו את החלקים האחרים.

מנחם וגשל: אתה צריך לתת מענים שהם על פני רצף, והדבר הזה עולה כסף ומחייב הרבה מאוד מאמץ.

מנחם וגשל: לדעתי, שיתופי הפעולה מבטיחים שניתן יהיה לעשות את הדבר הזה.

שלי יחימוביץ': כלומר, נכון להיום יש שיתופי פעולה ברמה כזאת?

מנחם וגשל: לא אמרתי שהן מושלמות, אבל אמרתי שהיום, שיתופי הפעולה גם ברמת המטה אבל בעיקר ברמת השדה, הם הרבה יותר טובים ממה שהיו בעבר ואני חושב, שזו פלטפורמה טובה מאוד להתחיל להריץ עליה תכניות שעליהן מדובר כאן.

שלי יחימוביץ': ומה אתה עושה עם רשויות מקומיות חלשות מאוד, שקיצצו להן תקציבי איזון?

מנחם וגשל: זו בדיוק הנקודה.

מנחם וגשל: אני חבר בוועדת אהרונישקי בנושא של אלימות וכרגע, במיזם שאנחנו מנסים לפעול עם הביטוח הלאומי לגבי הנושא של "עיר ללא אלימות", שפועלת באילת, אני חושב שכל האלמנטים האלה מדברים בדיוק על מה שאת מדבר כרגע.

מנחם וגשל: בואו נראה באופן דיפרנציאלי ולא באופן כוללני ולא מה שנכון לאחד נכון לשני.

מנחם וגשל: עשינו פעולות והן פעולות שצריך לעשות אותן מאוד בזהירות.

מנחם וגשל: לשחרר את הרשויות המקומיות מחובת ההשתתפות זה דבר מאוד מסוכן, אבל אני יכול לומר לך שבטיפול הנקודתי, בהחלטת ועדת מנכ"לים, החלטנו שעושים את זה דיפרנציאלי וניתן לעשות פעולות כאלה, אנחנו כבר יודעים איך לעשות אותן ואיך לחזק רשויות יותר חלשות.

מנחם וגשל: העובדה שהיום חסרים קציני מבחן, זה פשוט זועק לשמים.

מנחם וגשל: אני אומר כאן, שיהיה ברור, שכשפונים אלי הורים ומבקשים ממני סיוע שאשלח קצין מבחן כדי להוציא את הילד ממעצר, כי כל זמן שאין תסקיר אי אפשר להוציא אותו, הנקודה הזאת נוגעת לאותם הורים שיודעים על מה מדובר.

מנחם וגשל: כל היתר לא יודעים על מה מדובר.

מנחם וגשל: אבל אם מישהו חושב בעובדה שברשויות המקומיות ל-150 נערות - -

יצחק לוי: למה אתה מגיע לקצין מבחן?

יצחק לוי: יש לנו הרבה עד קצין המבחן.

מנחם וגשל: נתתי את הדוגמה הזאת, שדוקטור קדמן דיבר עליה, אבל אמרתי בחלק השני של המשפט, שאם מישהו חושב שלהטיל מעמסה של 150 נערות במצוקה על עובדת סוציאלית זה טיפול, הוא לא יודע על מה הוא מדבר.

מנחם וגשל: מכינים את הקאדר הבא לקציני המבחן.

מנחם וגשל: זה חלק מהעניין.

מנחם וגשל: למה אמרתי קודם שזה רק בתכניות רב-שנתיות?

מנחם וגשל: הכי זה לא דבר שאפשר לפתור אותו בשנה.

מנחם וגשל: זה תקציבי עתק.

מנחם וגשל: אף אחד לא יעמוד בתקציבים האלה בתכנית שהיא לא תכנית רב-שנתית, שהיא מושכלת ושיודעים על מה מדובר.

שלי יחימוביץ': אגב, הערה לסדר בענין התסקיר:

שלי יחימוביץ': בחוק ההסדרים 2006 היתה מזימה להטיל את עלות התסקיר על ההורים בלי מבחן הכנסה,

שלי יחימוביץ': שזה שיאים חדשים ולשמחתנו, הצלחנו לנטרל את זה.

מנחם וגשל: קיים מחסור גדול בשטח.

מנחם וגשל: אני לא אומר שהמחסור משתק את העובדים בשטח.

מנחם וגשל: אם הוא היה משתק אוי ואבוי לנו.

מנחם וגשל: אבל אני יודע לומר, שכשאנחנו יוצרים איזו שהיא תקווה אצל העובדים בשטח, שנוצר איזה שהוא מיזם, אין לכם מושג איזה עוצמות יוצאות מהשטח ואיזה תכניות יוצאות מהשטח, פשוט תכניות נפלאות, שאם היינו יכולים לממש אותן, היינו יכולים לעשות עבודה מצוינת.

מנחם וגשל: יש היום לא מעט כסף.

מנחם וגשל: הייתי חבר בהנהלת קרן יניב ואני מכיר את כל מה שהיה שם.

מנחם וגשל: זה לא רלוונטי לדיון הזה כרגע.

מנחם וגשל: מה שרלוונטי זה דבר אחד: יש המון מיזמים.

מנחם וגשל: האחד - הביטוח הלאומי והשני - קרן הידידות ואני יכול למנות אין סוף.

מנחם וגשל: כל המיזמים האלה מדברים על העובדה שהם רוצים לעשות למיזם ואחרי תקופה קצרה לצאת מהמיזם, והם באים לממשלה שתיקח אחריות להשתתף במיזם ואחר כך, לקחת את האחריות למיזמים מוצלחים ולשכפל אותם.

מנחם וגשל: אם לא יהיה תקציב ברור, לא לתוך סעיפי התקציב הרגילים, כי מה, משרד הרווחה ייקח מהנכים למפגרים ומהמפגרים לעיוורים?

מנחם וגשל: אם לא יהיה תקציב ברור, שנמצא בתוך תקציב המשרד לפיתוח מיזמים - -

שלי יחימוביץ': בתוך משרד ראש הממשלה?

מנחם וגשל: זה לא קשור למשרד אחד.

מנחם וגשל: כל משרד צריכה להיות לו האפשרות, שאם נוצר מיזם באחת מהרשויות האלה: ביטוח לאומי או אשלים והוא הצליח, ניתן ללכת ולשכפל אותו.

מנחם וגשל: אחרת מה קורה?

מנחם וגשל: כל הכסף הציבורי יורד לטמיון.

מנחם וגשל: המיזם הזה עושה הרבה רעש, נגמר, והוא מאוד מוצלח ואם היינו משכפלים אותו היינו מגיעים לתוצאות מצוינות ואז הוא נעצר ועומד בארון הספרים.

שלי יחימוביץ': תודה מנחם.

שלי יחימוביץ': יש לכם עלות תקציבית של הדבר הזה?

מנחם וגשל: אם אגיד עכשיו שלילדים ולנוער זה 500 מליון שקל, מה זה יעזור?

מנחם וגשל: יש לנו תכניות ספציפיות ל-500 מיליון שקל.

שלי יחימוביץ': תוכל להעביר לנו אותן?

שלי יחימוביץ': מה שיש בנייר של מרכז המידע זה הדבר שאתה מדבר עליו?

מנחם וגשל: הם מצטטים את מנהל אגף התקצוב של המשרד.

אלי זרחין: גברתי היושבת ראש, חברי הוועדה הנכבדים, היום בישראל 300,000 ילדים שלא נולדו בישראל ועוד 50,000 שנולדו במשפחות ללא מעמד ועוד 93,000 ממשפחות עולים שאין להם שום מעמד בישראל.

אלי זרחין: הבקשה שלנו לוועדה הנכבדה לגבי החוליה החלשה בתקציב לגבי הילדים האלה זה שקיפות שאתם, חברי הכנסת, לא מאפשרים.

אלי זרחין: אין שום שקיפות בתקציב והילדים האלה לא קיימים במדינה.

אלי זרחין: אתן כמה דוגמאות: דיברו כאן על נוער בסיכון.

אלי זרחין: הסיכון לא מכוסה על ידי החוק.

אלי זרחין: במשרד החינוך יש תחום שנקרא: קידום נוער.

אלי זרחין: יש תכנית מצוינת: נוער עולה בסיכון.

אלי זרחין: בתכנית הזאת ידועים שמות של 45,000 ילדים עולים דוברי רוסית, שלא לומדים במערכת החינוך או שרשומים שם ולא מגיעים ללימודים.

אלי זרחין: בכלל אין תקציב כזה בתקציב המדינה.

אלי זרחין: לאה רוזנברג, מהתקציב שלה, מעבירה 2 מיליון שקל לקידום נוער, 50 שקל לילד בשנה.

אלי זרחין: יושב נציג קידום הנוער ואומר: מדובר ב-45,000 ויצרנו קשר עם 3,800 - -

שלי יחימוביץ': זה משרד החינוך.

שלי יחימוביץ': עוד לא הגעת למשרד הקליטה.

אלי זרחין: יש 2 תקציבים בתקציב 2006: האחד – סל קליטה לתלמידים עולים – שעה אחת בשבוע.

אלי זרחין: היא קראה לזה: יוזמות של שר הקליטה, 2.5 מיליון שקל בשנה.

אלי זרחין: פחות מזה, זה מצחיק.

שלי יחימוביץ': על כמה ילדים אנחנו מדברים?

אלי זרחין: במערכת החינוך 300 אלף ילדים שלא נולדו בארץ, 93,000 ילדים ללא מעמד ועוד 50,000 ילדים שנולדו כאן, למשפחות עולים.

אלי זרחין: אם מדברים על ילדים יוצאי אתיופיה, ובצדק מדברים על אלה שנולדו בארץ וגם חיים 15 שנה בארץ והוא במצוקה כי ההורים שלו עדין לא הגיעו, זה עוד מספרים.

אלי זרחין: אחרי מאבק ממושך, בפעם הראשונה בתקציב 2006 נכנס סעיף חדש: נוער עולה בסיכון – 700,000 שקל במחלקת רווחה.

אלי זרחין: דוקטור קדמן צוחק והוא צודק, כי מי שקורא את השנתון של ילדים עולים ב-2004, אנחנו לא יודעים איפה זה קורה.

אלי זרחין: אנחנו לא אפריקה.

אלי זרחין: לא יכול להיות דבר כזה.

אלי זרחין: אנחנו מבקשים מכבוד יושבת הראש לנסות לפעול לכך שחלק מהתקציבים שתחליטו לדחות בשלב הראשון, יהיו כתובים בתקציב.

אלי זרחין: אתם חושבים שקידום נוער חשוב?

אלי זרחין: אתם חושבים שקציני ביקור סדיר חשובים?

אלי זרחין: תכניסו סעיף למשרד החינוך שהם לא צריכים לחפש את זה.

אלי זרחין: כל חינוך בלתי פורמלי, אחרי הלימודים, זה 3% מתקציב משרד החינוך.

אלי זרחין: אנחנו שואלים למה בתנועות נוער אין עולים?

אלי זרחין: כי הם לא יודעים ואין להם כסף.

אלי זרחין: אנחנו מדברים על משרד התמ"ת.

אלי זרחין: בדוח המחקר לא מופיע הנושא של בתי ספר תעשייתיים, ששייכים למשרד התמ"ת.

אלי זרחין: כ-40% מהילדים שם הם עולים ואין סעיף כזה.

אלי זרחין: אתה יודע, שלעבוד עם נוער עולה זה שונה מנוער ותיק.

אלי זרחין: אז הציפייה שלנו היא שבפעם הראשונה יכתבו שיש בעיה, המדינה צריכה לטפל ובמשרד הרווחה יהיה תקציב לנוער עולה בסיכון גבוה בסכום מסוכן.

אלי זרחין: אז אתה יכול להגיד שזה לא מספיק.

אלי זרחין: היום אתה לא יכול להגיד, כי זה לא קיים.

אלי זרחין: אנחנו, כגופים ציבוריים, לא יכולים להגיד חסרים לכם תקציבים.

אלי זרחין: שני דברים "מצחיקים": למה מתרגמים בחינות בגרות לעולים לאמהרית ולא מתרגמים בחינה לספרדית וצרפתית?

אלי זרחין: התשובה היתה שזה עולה 30 אלף שקל.

אלי זרחין: בחינות בגרות בעל פה, לליקויי למידה, זה כסף.

אלי זרחין: צריך לבוא מאבחן ולעשות בחינה.

אלי זרחין: מאיפה זה יבוא?

אלי זרחין: הבקשה שלנו לוועדה הנכבדה, ללכת לכיוון שקיפות התקציב שתבינו, כשדיברו כאן על קציני נוער צריך להבין שקצין נוער הרבה פעמים זה פעם ראשונה בחיים שיש גוף מגשר בין החברה הישראלית ל...

אלי זרחין: פעם ראשונה פוגשים עובד סוציאלי והוא יושב ודובר אמהרית או רוסית.

אלי זרחין: כשאין עובד כזה, מי יעזור לילד, ההורים?

שלי יחימוביץ': מר זרחין, תוכל להגיש לנו משהו כתוב ומתומצת?

מייק המל: האגודה לשמירת זכויות הפרט או בשמה היותר מקובל: אגודת ההומואים והלסביות, הבי והטרנס-בי בישראל.

מייק המל: אני משתתף עם תחושותיו של קודמי, שדיבר על הנוער העולה.

מייק המל: אני גם רוצה לציין שדובר פה על 140,000 ילדים בשנתון.

מייק המל: 10% מהם הם הומואים, לסביות, ביסקסואלים וטרנסג'נדרים והם מוגדרים כנוער בסיכון ברגע שהם נולדים.

מייק המל: כל המחקרים בכל העולם מדברים על זה.

מייק המל: נוער הומוסקסואלי, לסבי, מוגדר היום בכל הספרות המקצועית כנוער בסיכון.

מייק המל: רבותיי, בחדר הזה ובדוח שמונח לפנינו הוא כמעט שקוף.

מייק המל: בדוח המקורי הוא היה שקוף, והנושא לא עלה.

מייק המל: אחרי מאמצים שלנו, של הסברה, הוכנס מספר בודד של סעיפים שמתייחסים לנושא.

מייק המל: אנסה לפרט: לא צריך ללכת הרבה.

מייק המל: גן החשמל בתל-אביב ותל ברוך מלאים בנוער שהוא כבר לא נוער בסיכון, הוא כבר בשלב הבא, הוא נוער אבוד.

מייק המל: נערים בני 18 ותקראו את הסטטיסטיקות של משרד הבריאות, מדי שבוע ישנו דיווח על שתי הדבקויות באיידס של נערים בני 18 עד 21.

מייק המל: מה עלות הטיפול באותו נער שנדבק בגיל 18 באיידס ועם תוחלת החיים שלו שהיא עד בגרות, מה עלות הטיפול שלו למדינת ישראל?

מייק המל: אני מודיע לכם חגיגית, שמשרד הבריאות ומדינת ישראל משקיעים במניעת איידס בקהילה ההומוסקסואלית, אני לא מדבר כרגע על הקהילה בכלל, פחות מאשר עלות הטיפול בחולה איידס אחד.

מייק המל: דובר פה על נשירה מבתי ספר.

מייק המל: פעם אחרי פעם הספרות מוכיחה שאחוז הנשירה של נוער להטב"י מבתי הספר, ממערכות החינוך, גבוהה בצורה משמעותית יותר.

מייק המל: מערכות החינוך לא יודעות להתמודד עם זה, אנחנו נמצאים היום בתהליך עם משרד החינוך, אבל זה לא מספיק.

מייק המל: בשבוע שעבר ישבתי במשרדי האגודה והגיע שיחת טלפון מחייל, שמשרת במקרה ליד כרם שלום.

מייק המל: לפני כחודש, הנער הזה סיפר בבית ויצא מהארון והתשובה היתה: זו הדלת, שלום, והדלת נטרקה.

מייק המל: לאיפה הנער הזה יגיע, אם לא לגן החשמל בסופו של דבר?

מייק המל: במדינת ישראל היום ישנו מוסד אחד ויש בו 7 מיטות לנוער הומוסקסואלי ולסבי שנפלט, "בית דרור" שגם הוא היה יוזמה פרטית של חברת מועצת עיריית תל אביב, מיכל עדן.

מייק המל: 7 מיטות בכל מדינת ישראל.

מנחם וגשל: שממומן על ידי המדינה.

מייק המל: בחלקו הקטן.

מייק המל: רוב התרומות הן של עיריית תל אביב.

מייק המל: בואו נראה כמה מתנדבים נמצאים שם.

מייק המל: זה לא ממומן על ידי המדינה אלא רק בחלקו.

מייק המל: אם מדברים על מימון על ידי המדינה, אני שנה שניה חותם על בקשות תמיכה.

מייק המל: נזרקו פה מיליונים לאוויר.

מייק המל: אני מדבר על בקשות תמיכה בסדרי גודל של עשרות אלפי שקלים, שיכולים לעשות שינוי אמיתי, כיוון שאנחנו עמותה שמפעילה מתנדבים.

מייק המל: הדוחות הכספיים שלנו של שנה שעברה מדברים על היקף פעילות מתנדבים של כ-2 מיליון שקל.

מייק המל: יותר מהערך הכספי אנחנו מפעילים מתנדבים ותסכימו אתי שזו הדרך הזולה ביותר להתמודד ואולי גם היעילה ביותר.

מייק המל: דיברתם על שיתופי פעולה עם ארגונים, זה דבר שהיום מקובל בעולם.

מייק המל: אז אני מודיע לכם, שהיום אין סעיף תקציבי אחד בספר התקציב, שמדבר על נוער להטב"י בסיכון ואין אגורה אחת בתקציב המדינה לנושא.

מייק המל: אנחנו רצים אחרי כספי תמיכות ומקבלים את התמיכות המינימאליות בחלק קטן מהמקרים והדוגמה שמשרד הרווחה, שאולי היה צריך להיות המממן הגדול ביותר, ממנו אנחנו מקבלים 0.

מייק המל: קשה לי לדבר על סעיפים תקציביים.

מייק המל: אנחנו צריכים לבנות אותם ואודה לך על האפשרות לעזור לנו.

שלי יחימוביץ': תגיש לנו משהו קונקרטי.

מייק המל: אנחנו נגיש.

מייק המל: בנוסף, אחת ההמלצות בדוח שמדברת על הוועדה וכל גוף אחר שיקום, שמתמודד עם נושא נוער בסיכון, אני מבקש שנציגות של הקהילה תהיה בפנים ותהיה התייחסות לנושא.

שלי יחימוביץ': תודה.

שלי יחימוביץ': פרופסור יונה אמיתי, בבקשה.

יונה אמיתי: אפתח במשהו שמעניין את כל אנשי המקצוע ואת כל המשרדים, כי הוא משהו עקרוני: כל התייחסות לנוער במדינת ישראל הוא בהשוואה בינלאומית וצריך לקחת בחשבון את פרופיל הילודה והאוכלוסייה בישראל שהוא צעיר יותר.

יונה אמיתי: שיעור הפוריות ומספר הילדים בישראל גדול ב-70% מאשר בארצות הברית באירופה כמעט פי 2.

יונה אמיתי: לכן, כל נושא הנוער צריך להיות מתוקצב בהתאם ויש השוואות בינלאומיות שעושים פר-קפיטה ואז זה לא משנה ויש השוואות אחרות, ששם...

יונה אמיתי: למשל: תקציבים לנושא של בריאות נוער במסגרת ביה"ס, בריאות התלמיד.

יונה אמיתי: עשינו השוואה עם 11 מדינות מפותחות ששם יש נתונים ובישראל היה השיעור הנמוך ביותר פר-קפיטה.

יונה אמיתי: אם מתקננים את זה לכך שיש יותר ילדים בישראל, זה הרבה פחות מזה.

יונה אמיתי: זה נכון לגבי דברים נוספים.

יונה אמיתי: השקעה בנוער היא השקעה בתשתיות לאומיות וזה נכון לגבי כולם ודיברו על זה הרבה אנשים, מבחינת העלות-יעילות ומבחינת השגת האפקט המקסימאלי של ההשקעה.

יונה אמיתי: משרד הבריאות יכול לטפל בנושא הנוער בשני רבדים: הטיפול במרפאות ובבתי חולים והטיפול המונע.

יונה אמיתי: הטיפול המונע יכול לחסוך הרבה וחוסך הרבה בתקציבים של מניעה, של עלות ריאלית בבתי חולים ומרפאות ויש עומסים של חולים גם בחדרי מיון וגם המחלקות האשפוז ויש אילוצים.

יונה אמיתי: בכל זאת, יש שני סעיפים עיקריים שמסומנים לנושא של מניעה במשרד הבריאות.

יונה אמיתי: האחד זה בריאות הציבור, שרובה ככולה הולכת לתקצוב טיפות החולים ונושא של מניעה ובריאות התלמיד.

יונה אמיתי: הדרך היחידה לאפשר להפעיל מערכות של טיפול מונע במצוקה זה לסמן תקציבים.

יונה אמיתי: התקציב הזה מסומן וקיים כבר הרבה שנים.

יונה אמיתי: האוצר "מייבש" שאותו באופן מאוד מגמתי.

יונה אמיתי: בריאות הציבור במשך הרבה שנים, האוצר סימן אותה ו"מייבש" אותה.

יונה אמיתי: יש הקפאת תקנים וקשה מאוד לעבוד בתנאים האלה.

יונה אמיתי: נושא ההקצאות בתוך המשרד אבל ספציפית, האוצר "מייבש" אותו.

יונה אמיתי: בריאות התלמיד שעלתה לדיון בהרבה מאוד ועדות וגם הוזכרה פה קודם, זה תקציב שאפשר לראות אותו כי הוא מסומן בחוק מסוים, ירד ב-40%,50%, למרות גידול במספר התלמידים.

יונה אמיתי: זאת אומרת, הכתובת היא האוצר וגם בתוך משרד הבריאות לצערי, האוצר מכוון לא מעט תקציבים - -

שלמה שהם: אתם צריכים כמעט 60% בגלל גידול במספר התלמידים.

יונה אמיתי: נכון, אבל יש ירידה ריאלית כמעט ב-40%.

יונה אמיתי: בתוך המשרד יש תכניות ויש כוונות אבל חבל שאת חלקן אי אפשר להפעיל על פי שיקול דעת מקצועית בגלל העדפות של האוצר.

יונה אמיתי: אתן דוגמה קונקרטית נוספת: צמצום תמותת תינוקות.

יונה אמיתי: במסגרת מדיניות של ממשלת ישראל לצמצום פערים יש תקציב מסומן, מזה 10 שנים, לצמצום תמותת תינוקות.

יונה אמיתי: הוא עומד על 750,000 שקל ורובו מכוון למגזר הערבי, חלקו הגדול למגזר הבדואי.

יונה אמיתי: כל שנה, כשעולה דוח תמותת התינוקות רואים את הפערים והתקציב הזה לא השתנה כבר 10 שנים ובמונחים ריאלים הוא ירד.

יונה אמיתי: גם התקציב המסומן לנושא הזה, השנה קשה מאוד להפעיל אותו בגלל כל מיני נושאים אדמיניסטרטיביים של הנציבות ושל דרך הפעלת התקציב.

יונה אמיתי: יש קושי בהפעלה של אותו תקציב, שכבר מסומן והוא לא גדול, למטרה מאוד ברורה של צמצום פערים, במסגרת מדיניות ממשלת ישראל.

יונה אמיתי: הכתובת כאן היא גם באוצר - -

שלי יחימוביץ': מדיניות ממשלת ישראל לצמצום פערים?

שלי יחימוביץ': זה מה שנקרא שפה "אורווליאנית".

שלי יחימוביץ': משה ברסימנטוב, מאגף התקציבים, בבקשה.

משה ברסימנטוב: אני אשתדל לענות על חלק מהדברים: לא בטוח שעל כולן אוכל לענות, אני מהתחום של משרד הרווחה והביטוח הלאומי באגף תקציבים: נקודה ראשונה היא שכן ניתנו בממשלה החדשה תוספות תקציביות לא מבוטלות.

משה ברסימנטוב: אולי הן לא מספקות את הדרישות של הוועדה, אני יכול להביא בקצרה את המרכזיות שבהן: הראשונה היא ביטול ההפחתה הטבעית בקצבאות ילדים - -

שלי יחימוביץ': זה הישג של ש"ס במשא ומתן הקואליציוני.

משה ברסימנטוב: נכון.

משה ברסימנטוב: זה 450 מיליון שקל והוסרה גם הוראת השעה על ....

שלמה שהם: גם זה לא פרוגרסיבי.

משה ברסימנטוב: ניתנה גם תוספת לילדים בסיכון וזה ניתן לשר התמ"ת והתוספת משמעותית מאוד: 200 מיליון השנה וזה מגיע ל-800 מיליון ב-2008.

יצחק קדמן: למי זה יגיע בדיוק?

משה ברסימנטוב: תהיה ועדת שרים.

משה ברסימנטוב: לא הכל אנחנו יכולים לנתב מלכתחילה.

מייק המל: לפי קריטריונים מאוד ברורים, אני בטוח.

משה ברסימנטוב: התוספת שניתנה למעונות יום לילדים בגילאי 3 היא של 150 מיליון בהדרגה עד 2007.

משה ברסימנטוב: מדובר בתוספת של 50% בתקציב.

משה ברסימנטוב: בשנת 2007 כבר יהיה למעלה מ-100 מיליון - -

שלי יחימוביץ': זה בתמ"ת.

משה ברסימנטוב: כן, זה לנשים עובדות שלהן ילדים מגילאי 0-3 ומדי שנה תינתן גם תוספת לפעוטות בסיכון במשרד הרווחה, של כ-1000 מכסות.

משה ברסימנטוב: נקודה שניה שאני רוצה לדבר עליה - -

שלמה שהם: 1000 מכסות של מה?

משה ברסימנטוב: 1000 מכסות למעונות יום לפעוטות בסיכון לגילאי 0-3.

משה ברסימנטוב: נקודה נוספת היא וועדת שניד.

משה ברסימנטוב: היתה ועדה ציבורית בראשות פרופסור שניד.

משה ברסימנטוב: זו הוועדה של הממשלה.

משה ברסימנטוב: היו חברים בה גורמים חוץ ממשלתיים לצד גורמים ממשלתיים.

משה ברסימנטוב: הוועדה גיבשה דוח.

משה ברסימנטוב: הדוח הוגש לראש הממשלה ושר האוצר הקודם.

משה ברסימנטוב: למיטב ידיעתנו, יש כוונה - -

הלל שניד: גם לנוכחי.

משה ברסימנטוב: למיטב ידיעתי, יש כוונה של הממשלה לאמץ את הדוח, שאמור להקצות תוספות תקציב ברוח הדברים שנאמרו פה.

משה ברסימנטוב: חיזוק התשתיות בקהילה, הגברת הקיום - -

שלי יחימוביץ': לדוח של שניד יהיה ביטוי בתקציב 2007?

משה ברסימנטוב: המקור התקציבי צריך להיות מוגדר כרגע.

משה ברסימנטוב: המקום מוגדר באמצעות התוספת שניתנה לילדים בסיכון, במסגרת ההסכם הקואליציוני עם ש"ס.

הלל שניד: מכרו פעמיים.

משה ברסימנטוב: משהו שאנחנו כן יודעים מוועדת שניד ואסור לנו, כאגף תקציבים, לוותר עליו הוא שכן יש מקום להתייעלות בתוך המערכת והיא שווה הרבה מאות מיליונים של כספים.

משה ברסימנטוב: ראינו כפילויות וסדרי עדיפויות לא ברורים בהקצאות בין המשרדים וגם על זה אפשר לתת את הדעת.

משה ברסימנטוב: דבר אחרון, האילוץ של כל המשרדים לממש את תכניותיהם מול משרד האוצר, אני רוצה להזכיר שלממשלה ולמשרד האוצר עדין יש אילוצים, גם אם אנשים רואים את האילוצים כפחות הדוקים ממה שמשרד האוצר רואה אותם.

משה ברסימנטוב: יש אילוצים והממשלה מדי שנה דנה ומוסיפה מיליארדים של שקלים במסגרת סדרי העדיפויות שלה על ידי השרים ועל ידי הנושאים החשובים לסיעות הקואליציוניות, שמרכיבות את הממשלה.

משה ברסימנטוב: אם הממשלה תחליט שהיא מקצה יותר לתחום של ילדים בסיכון, אז היא תעשה את זה והיא תקצה פחות לנושאים האחרים שהיא מקצה להם מדי שנה.

שלי יחימוביץ': תודה משה.

שלי יחימוביץ': זה לא מיליארדים, אגב.

שלי יחימוביץ': התוספת לתקציב בגלל עדכון לפי 1.7 במקום 1%, מוסיפה מיליארד וחצי שקלים שכבר חולקו בעצם.

משה ברסימנטוב: תקציב המדינה הוא 270 ומשהו מיליארד.

משה ברסימנטוב: זה אומר שזה כ-5 מיליארד שקלים מדי שנה - -

שלי יחימוביץ': יש על זה מחלוקת אז נעזוב את זה עכשיו.

שלי יחימוביץ': מוטי וינטר ממשרד הרווחה.

מוטי וינטר: אני שמח מאוד על הדיון הזה.

מוטי וינטר: אני מציע לך, כבוד היושבת ראש, שתעשי שימוש בנתונים הגולמיים של פרק 6: הקצאת משאבים, שנותן לך ניתוח הכי טוב שאני חושב שקיים היום על נושא של נתוני תקציב.

מוטי וינטר: זה יכול לשרת אותך לאורך שנים.

מוטי וינטר: הפרק השני של מחויבות החברה, נותן לך ניתוח של הצרכים כדי לקבל החלטה פוליטית.

מוטי וינטר: דבר נוסף, באחד מהדיונים הרבים שהיו בשנתיים האחרונות, ניסיתי להציע הצעה תקציבית במסגרת כפי שנראית לי בתחום שירות ילד ונוער, שהוא שירות גדול.

מוטי וינטר: אני הגעתי למספר של 470 מליון שקל של צרכים.

מוטי וינטר: מרביתו בתחום השירותים החברתיים וחלקו בשירותים חוץ ביתיים פלוס עוד כוח אדם, זה יכול להגיע ל-520 או 530 מיליון שקל כהערכה.

מוטי וינטר: לא השתוללתי.

מוטי וינטר: זה פחות או יותר נותן תמונה.

מוטי וינטר: אפשר לקחת את זה כחומר גולמי.

שלי יחימוביץ': איפה זה נמצא?

מוטי וינטר: אצלי.

שלי יחימוביץ': אז שיעבור אלי בהקדם.

מוטי וינטר: אני חושב שאחד הדברים שרן כהן אמר ואכן כך הדבר, המחסור הגדול הוא בשירותים קהילתיים.

מוטי וינטר: זו בושה בפער.

מוטי וינטר: כששאלת את עמדת משרד הרווחה ביחס לחוק, אני חושב שאני, אישית, וגם חברים אחרים בטראומה של שנים מהעבודה שהיו השקעות רבות מאוד, בלתי פרופורציונאליות בסידורים החוץ ביתיים עם השקעות מצומצמות וחוסר יכולת לפתח את השירותים הקהילתיים.

שלי יחימוביץ': זה שמראש מאלצים אתכם למשפט שלמה, זאת הבעיה.

מוטי וינטר: לא.

מוטי וינטר: אין לי זמן לפרט, אבל אגיד לך שהצעתי לוועדת העבודה והרווחה, לרן כהן והוא הסכים לזה, שירחיב את החוק שהוא מציע, שיהיה הוגן ולא משפט שלמה.

מוטי וינטר: בוועדת תכנון, טיפול והערכה, כשמחליטים על גורלו של ילד, שתהיה אופציה קהילתית ואופציה חוץ ביתית.

מוטי וינטר: אני יודע שלאוצר יש בעיה עם זה ומקצועית, לי אין שום בעיה.

מוטי וינטר: אני שלם מבחינה מצפונית עם העניין.

מוטי וינטר: היה דיון כבד וקשה ורן קיבל את זה.

מוטי וינטר: אחרי שבוע הוא אמר שאי אפשר לעשות את זה ושמעתי את זה גם בישיבה האחרונה.

מוטי וינטר: תביני, זה לא התנגדות, זה בעד משהו אחר.

מוטי וינטר: אם תצליחי לעשות את זה - בבקשה.

שלי יחימוביץ': אתה מתכוון לתיקון בחוק של רן?

מוטי וינטר: כן.

מוטי וינטר: אם זה יהיה חוק הגון, שלא יהיה רק חוץ ביתי כמו שהיה כל השנים, שהביאו אותנו להטיה של 76% מכל התקציב של מאות מיליונים לכיוון הזה, אז יהיה גם כך וכך.

מוטי וינטר: מה שאנחנו מציעים והאוצר תומך בנו, זה לייתר את החוק הזה ולתת אפשרות לכל ילד לקבל הסדר חוץ ביתי.

יצחק קדמן: את סומך על ההבטחות שלהם?

מוטי וינטר: אני פקיד ממשלתי ואני עובד במסגרת.

מוטי וינטר: אני לא יכול להגיד מה שאתה אומר.

מוטי וינטר: אני יכול להגיד דברים מסוימים פה.

מוטי וינטר: אני אומר בצורה מאוד גלויה שיהיה חוק שייתן אופציה גם לזה וגם לזה.

מוטי וינטר: אתה שלם עם זה שבמשך 18 שנה כל הזמן אנחנו מגדילים ומגדילים את העוגה החוץ ביתית?

יצחק קדמן: איזה מגדילים?

יצחק קדמן: כמה ילדים יש היום בסידור בפנימייה?

יצחק קדמן: פחות מ-9000.

יצחק קדמן: 8600 ילדים.

משה ברסימנטוב: זה לא ירד ריאלית.

מייק המל: מספר הילדים עלה.

מוטי וניטר: אני מציע לא להתייאש, לא מ-2006 ולא מ-2007.

מוטי וניטר: אני לא מזלזל גם בעשרות מיליונים.

מוטי וניטר: כאן מדברים על מיליארדים.

מוטי וניטר: כל העברה של מיליארד פה או שם, אנחנו הדפוקים הנצחיים שזורקים לנו בסוף איזה מיליון שניים.

מוטי וניטר: אם יזרקו לנו בסוף 50, בכלל נהיה מאושרים.

מוטי וניטר: אני מציע לא להתייאש כל כך מהר.

מוטי וניטר: בין כל המיליארדים אפשר לתפוס איזה 50,60,70 מיליון שקל וזה המון במציאות שאנחנו חיים.

מוטי וניטר: תודה.

שלי יחימוביץ': מוריה אשכנזי, בבקשה.

מוריה אשכנזי: אני חושבת שעיקרי הדברים עלו מכל הגורמים על הערך של הרפואה המונעת.

מוריה אשכנזי: אני מקווה שהנציג של משרד הבריאות מאגף התקציבים יקשיב טוב ויפנים את מה שנאמר פה ויבוא למשרד שלי עם הדרישות שכאן עלו, מפני שצריך להסתכל לא על מה שיש מתחת לפנס, גם את זה הם לא רואים היום באגף התקציבים, לא באוצר ולא במשרד הבריאות.

מוריה אשכנזי: אני מאוד מצטערת לומר את זה, אבל זה החשבון שאני חייבת לעשות אתכם כי אין לי ברירה.

מוריה אשכנזי: לבוא ולומר שיהיה כתוב שהתקציב של בריאות התלמיד לא השתנה?

מוריה אשכנזי: איך תסביר את זה שהפכנו ל-54 מיליון?

מוריה אשכנזי: איך אפשר לתת שירות שצריך להינתן על פי חוק ויש סל שירותים מסוים שצריך לתת אותו ואנחנו לא יכולות לעשות את זה, גם לא גמרנו לחסן.

מוריה אשכנזי: עכשיו יוצאים ילדים לקייטנות.

מוריה אשכנזי: .. אם דיברו על דיזנטריה?

מוריה אשכנזי: אין אחיות בקייטנות שתצאנה לעשות את החקירה האפידמיולוגית שנדרשת.

מוריה אשכנזי: את החינוך לבריאות, את הדברים האלמנטריים בפנימיות או בכל מקום אחר, אם זה במעונות, שהם גם קבוצת סיכון, ששם צריכה להיכנס האחות ולהדריך איך להתנהג בתנאים היגייניים כדי למנוע את הדיזנטריה המתפרצת שמופיעה בתקשורת השכם והערב.

מוריה אשכנזי: מבחינת בריאות התלמיד יש לתת את הדעת מהיום ולא בתקציב של 2007, כבר עכשיו.

מוריה אשכנזי: אני דורשת מאגף התקציבים של משרד הבריאות לבוא אל האוצר ולדרוש את ההשלמה של 40 מליון שקל שחסרים לנו, כדי שנוכל להחזיר את השירות למה שהיה.

מוריה אשכנזי: אני מדברת על דור העתיד, הילדים שלנו.

מוריה אשכנזי: חייבים להסתכל על דור העתיד.

מוריה אשכנזי: ב-2007 חייב להיות תקציב לבריאות התלמיד, שיהיה בהלימה למספר התלמידים הקיים ומספרו הולך ועולה מדי שנה ושנה.

מוריה אשכנזי: מספר האחיות יורד.

מוריה אשכנזי: וקריאה נוספת: לבטל לחלוטין את הרעיון של ההפרטה.

מוריה אשכנזי: זה חייב לרדת מהפרק חד וחלק.

שלי יחימוביץ': חברים, זמננו אוזל.

אינס מצרי: אני מייצגת כאן את הנוער הערבי בנגב, הבדואי.

אינס מצרי: אני מארגון שתיל.

שלי יחימוביץ': אחת הישיבות הראשונות במושב הבא תוקדש לנוער ולילדים הבדואים.

אינס מצרי: זו אחת הבקשות שלנו.

אינס מצרי: אנחנו קראנו חלק רב מההמלצות של ועדת שניד והיו שם ממצאים מאוד קשים, אם זה באוכלוסייה הערבית בכלל, בהשקעה של 17.5% לתלמיד במגזר הערבי לעומת המגזר היהודי והנתונים מאוד מפחידים על הנוער הבדואי.

אינס מצרי: רק 43% מסיימים את התיכון עם נשירה מאוד קשה ומספר קלוש של תקנים, אם זה במשרד הרווחה ואם זה אצל קציני ביקור סדיר ובכלל.

אינס מצרי: 60% מהאוכלוסייה בנגב הם מתחת לגיל 18, 54% מתחת לגי 14 ומרבית האוכלוסייה מוגדרת כנוער בסיכון ואין מסגרות.

אינס מצרי: כל הנוער בסיכון שהוגדר כאן, בדרך כלל יש לו מסגרות.

אינס מצרי: מסגרות של תנועת נוער של חינוך בלתי פורמאלי יש בשפע, אבל באוכלוסייה הבדואית אין בכלל.

אינס מצרי: אנחנו נגיש בקשות קונקרטיות גם לוועדה - -

שלי יחימוביץ': זה צריך להיעשות ביומיים שלושה הבאים.

אינס מצרי: הבקשה שלנו עכשיו זה במישור של סגירת הפערים, כי ההחלטות של ועדת שניד הן הכללות מערכתיות והמצב האבסורדי שסובלת האוכלוסייה הבדואית לא תצליח לגעת בהמלצות המערכתיות, כי זה בשני מישורים: ראשית, זה סגירת פערים וצריך המון כסף.

אינס מצרי: אין הקצאות מוגדרות לאוכלוסייה הבדואית בפרט ולערבית בכלל אבל יחד עם סגירת הפערים זה משהו עם קידום וטיפוח, שלא ייקח לנו עוד 10 שנים להגיע למקום שהאוכלוסייה היהודית נמצאת עכשיו.

אלחנן אשכנזי: במהלך הדברים ששמעתי פה, אף גורם לא הזכיר את הנושא של הילדים שנמצאים במצב שחווים תהליכי גירושין ולצערי הרב, לפי מיטב ידיעתנו, אף אחד מהגורמים שהוזמנו לפה לא מטפל בנושאים האלה.

מוטי וינטר: אני התייחסי לזה.

אלחנן אשכנזי: לכן, אני קורא לוועדה לקחת בחשבון את הצרכים של הילדים שעוברים את התהליכים האלה.

שלי יחימוביץ': תודה רבה.

שלי יחימוביץ': יצחק פרי, בבקשה.

יצחק פרי: איגוד העובדים הסוציאליים הוא לא גוף שאוסף נתונים ולא מתכנן תכניות, אבל אין לי ספק, מתוך היכרות של עשרות שנים בשטח ומהתרשמויות של העובדים הסוציאליים בשטח, יש צורך במהפכה תקציבית בסדר שדוקטור קדמן דיבר עליה בתחילת הישיבה במיליארדים ובצורה מתוכננת כמו שדוקטור שניד הציע בדוח שלו.

יצחק פרי: אני רוצה להתייחס לדברים של פרופסור יונה, על הרפואה המונעת:

יצחק פרי: אנחנו נמצאים היום במצב שבחדר המיון שלנו אין את מכשירי ההנשמה וכל הדברים האלה.

יצחק פרי: אתה הזכרת את כפר קאסם.

יצחק פרי: בשבוע שעבר מתה תינוקת שאם היו ניתוח מקרה, היו רואים שחדר הטראומה לא היה מסוגל לתת לה את הטיפול ובאותה מידה, הנערה האתיופית מקרית גת, זה אותן 150 נערות בסיכון, שאם היו בודקים היו עולים על זה.

יצחק פרי: לכן, אין ספק, אתם מדברים על 2006 ו-2007 כאבודות - -

שלי יחימוביץ': חס וחלילה.

שלי יחימוביץ': לו היינו חושבים שזה אבוד לא היינו מקיימים את הישיבה הזאת.

שלי יחימוביץ': נהפוך הוא.

יצחק פרי: זה מה שאני רוצה להדגיש, כי יש לחזק את חדר המיון הזה כבר ב-2006 וב-2007 וזה נפלא, בתכנית רב שנתית.

יצחק פרי: אנחנו נשתדל להעביר לך נתונים שיש לנו בעניין הזה.

שלי יחימוביץ': תודה.

שלי יחימוביץ': דברי סיכום – אנחנו עושים כאן כל הזמן את הסינתזה בין השקפת העולם הגלובאלית, המהפכנית, הדיבורים על התקציב, על "המעשים המגונים" שנעשו בתקציב בשבוע האחרונים ונעשו "מעשים מגונים" בהחלטות המקרו-כלכליות, שצמצמו את העוגה בצורה דרמטית מלכתחילה ולא סתם.

שלי יחימוביץ': אגב, ההחלטה החפוזה להוריד את המע"מ באחוז ולהוציא על זה 3.5 מיליארד שקלים נעשתה כדי שאנחנו לא נבוא בתקציב ונגיד שיש כך וכך כסף, בואו נשתמש בזה.

שלי יחימוביץ': החיפזון הזה לא מקרי ועוד אחר כך באים לוועדת הכספים ומבקשים לאשר את זה, כי בינתיים כבר מתבצעות עסקאות מלאכותיות.

שלי יחימוביץ': הכל נעשה בחופזה ובכפיית הר כגיגית.

שלי יחימוביץ': הדיון הגלובאלי והצורך בחיתוך רוחבי של התקציב ובהסתכלות שהיא שונה לחלוטין מבחינת חלוקת המשאבים והצורך בהקטנת הפערים ומנינו את האוכלוסיות שיש ביניהן פערים בלתי נתפסים, הוא חיוני ונחוץ לקיים אותו כל הזמן אבל אנחנו מוכרחים לזכור, בעיקר הפרלמנטרים, שככאלה אין לך ברירה להאמין במקביל בזה שאלוהים מצוי בפרטים הקטנים.

שלי יחימוביץ': כי בסופו של דבר, הם יוצרים את התמונה הכוללת הקשה כמו הקיצוץ בקצבאות הילדים, כמו הקיצוץ בתקציבי טיפת חלב, כמו השורה הזדונית האחת בחוק ההסדרים שמחילה על ההורים חובה לשלם עבור תסקיר לקצין מבחן.

שלי יחימוביץ': בסופו של דבר, אתה מוצא את תביעות האצבע ההרסניות האלה בפרטים קטנים ולכן אין ברירה אלא להתעסק בפרטים קטנים.

שלי יחימוביץ': בדיון על התקציב של 2007 לא תהיה לנו ברירה אלא להתעסק בפרטים הקטנים ימים ולילות בוועדת הכספים.

שלי יחימוביץ': אין לנו ברירה.

שלי יחימוביץ': בסוף אנחנו מדברים על הפרטים הקטנים ועל סעיפים תקציביים.

שלי יחימוביץ': על כן, הישיבה הזאת היתה מאוד חשובה לשפוך אור על הדברים ואני אסיים בדברים שפתחתי: מטרתנו כאן היא לנסות לגבש איזו שהיא הצעה, שלא לומר תביעה לאוצר לקראת תקציב 2007, שתיתן ותשקף איזו שהיא תמונה רוחבית של צרכי הילדים והנוער בתקציב ולא מנקודת מבט חמלתית אלא מהצורך האקוטי להילחם באי-שוויון הנורא שמתרחש ומעמיק כאן.

שלי יחימוביץ': אני מודה לכולכם.

שלי יחימוביץ': אני מבקשת לסיים בפרקטיקה: להעביר אלי או לרחל בדחיפות הצעות קונקרטיות, פשוטות, מבוארות עם התכלית ועם הביטוי התקציבי של זה, באיזה משרד.

שלי יחימוביץ': אם יש לכם את מספר הסעיף התקציבי, על אחת כמה וכמה, זה יסייע לנו.

שלי יחימוביץ': אני לא אומרת שנכניס את הכל.

שלי יחימוביץ': יכול להיות שנלך רק על 10 דברים מרכזיים שבעינינו הם מחוללי המאבק באי-שוויון.

שלי יחימוביץ': אשמח אם תעבירו לידיי את הדברים ואני מודה לכולכם.