ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר , 2007-12-05 09:40

סטס מיסז'ניקוב: תקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (רישום עסקאות ורישום פעולות ייעוץ), התשס"ח-2007.

דניאל רימון: גב' שרה קנדלר, שהיא היועצת המשפטית של מחלקת יועצים, תציג את התקנות ותענה לשאלותיכם ככל שיהיו.

דניאל רימון: החובה לתעד את פעולות ניהול התיקים וייעוץ ההשקעות וכן שיווק ההשקעות, קבועה כבר היום בחוק היועצים, בסעיף 25 לחוק, לרבות הסנקציות בגינה.

דניאל רימון: כל מה שעושות התקנות האלה, הן נותנות איזה שהיא רזולוציה שתיתן איזה שהיא רמה של בהירות לגבי הסף המינימלי שצריך לכלול באותו דיווח של בעלי הרישיון.

דניאל רימון: הנוסח נעשה מתוך רצון לאזן בין הברור מאליו, שהדיווח צריך להיעשות בצורה מפורטת כנדרש, לבין הרצון שלא להכביד על בעלי הרישיון שלא לצורך.

שי חרמש: אני קראתי את זה.

שי חרמש: עכשיו אני שואל על הפרוצדורה.

שי חרמש: בין 9:00 בבוקר ל-11:00 בצהריים מופצץ סניף הבנק, כבוד היושב ראש, בעשרות לקוחות.

שי חרמש: זה מוכר ב-10,000 שקל, ההוא קונה ב-5,000 שקל.

שי חרמש: המאסה הגדולה זה לא המיליארדים.

שי חרמש: הכסף הגדול זה המיליארדים.

שי חרמש: רוב העסקות הן עסקות שגילית בעובר ושב שיש לך כמה אלפים, עכשיו מתחיל דיאלוג כזה בטלפון.

שי חרמש: אני רואה את התמונה שמי שרוצה להגיע למתן הוראה לביצוע בבורסה היום מקבל כעבור ארבעה ימים, כשהפקיד יתפנה.

שי חרמש: יש פה מערכת כל כך ארוכה, כל כך מסורבלת.

שי חרמש: מבחינת ההגנה היא נהדרת.

שי חרמש: קראתי את זה, השאלה היא רק איך, טכנית, האם בנק לא יצטרך מחר בבוקר בעקבות זה, לשלש או לשים פי ששה פקידים רק בשביל כל הבוכהלטריה הזאת.

שרה קנדלר: קודם כל, ביצוע עסקאות, ללא ייעוץ השקעות, התהליך הזה לא מתקיים.

שרה קנדלר: אתה מרים טלפון, תקנה, תמכור, זה לא כל ההליך הזה.

שרה קנדלר: זה רק תהליך של ייעוץ השקעות, מישהו בא ליועץ השקעות.

שרה קנדלר: זה דבר ראשון.

שרה קנדלר: דבר שני, יש לבנקים, לחלק מהם כבר היום, טפסים מובנים.

שרה קנדלר: בדרך כלל זה לא לשבת ולכתוב סיפורים, זה טפסים, ויש פה גם נציגים של הבנקים שאפשר לשאול אותם, טפסים מובנים שבהם היועץ השקעות יושב מול הלקוח וממלא תוך כדי תהליך הייעוץ את אותו פרוטוקול.

שרה קנדלר: זה לא משהו שאמור להכביד ולקחת שעות עבודה.

נעמי זנדהאוז: אני אומרת שבאמת שרה צודקת, שהחובה לתרשם שיחות ייעוץ מופיעה בחוק משנת 1995, וכל בנק וכל יועץ עשה לעצמו מה שהיה לו נוח באמת, ועכשיו הרשות רוצה להגיע לאיזה פורמט אחיד, שאני חייבת להגיד שהיו לנו דיונים בנושא הזה ובאמת ניסינו לעשות איזה איזון בין ה---

שי חרמש: טכנית זה זורם?

נעמי זנדהאוז: לא ניסינו.

נעמי זנדהאוז: אבל נראה לנו שבזה אפשר לעמוד.

נעמי זנדהאוז: נראה לנו שזה לא יכביד.

נעמי זנדהאוז: אנחנו מקווים ואנחנו יודעים שהרשות היא בסדר.

נעמי זנדהאוז: אם יש לנו בעיות, אנחנו באים ומדברים ומסבירים.

נעמי זנדהאוז: אם יש צורך, הם גם מתקנים.

נעמי זנדהאוז: הם מאוד קשובים.

ניסן סלומינסקי: משהו שלא קשור, מורידים איזה עמלה על הייעוץ?

שרה קנדלר: את זה צריך לשאול את הבנקים.

ניסן סלומינסקי: עלות על הייעוץ יש.

סטס מיסז'ניקוב: מי משלם על הייעוץ?

שרה קנדלר: היום הבנקים לא לוקחים עמלה.

סטס מיסז'ניקוב: רבותיי, בואו נקריא את מספר התיקונים, לפרוטוקול.

דניאל רימון: אבקש להקריא שלושה תיקונים לתקנות.

מרב תורג'מן: בהתאם לנוסח שמונח בפניכם, לא עם מכתב השר, אלא הנוסח המתוקן.

מרב תורג'מן: יש בפניכם שני נוסחים, אחד מוצמד אליו מכתב השר והשני זה רק התקנות בלבד.

דניאל רימון: זה לאור העובדה שבימים האחרונים השתדלנו מאוד לשבת עם הגופים ולשמוע הערות אחרונות.

דניאל רימון: בתקנה 4ב', אחרי המלים 'חבר הבורסה', יהיה פסיק במקום המלה 'או' ויהיה כתוב 'חבר הבורסה, ברישומי הבורסה, או אצל מי שרשאי לפי דין במדינה שבה הוא פועל לבצע עסקאות בבורסה', ובסוף אותה תקנת משנה, ייאמר 'לעניין תקנת משנה זו, בורסה, לרבות בורסה או שוק מוסדר, מחוץ לישראל'.

דניאל רימון: בתקנה 6ב(4), במקום המלה 'המשוער', יבוא 'בקירוב'.

דניאל רימון: ובתקנה 8, במקום המלים 'ביד וביד' יהיה כתוב 'בידי ובידי'.

דניאל רימון: זה הערה מהייעוץ המשפטי של הוועדה.

ראובן ריבלין: האם יש שם דבר מהותי?

שרה קנדלר: רק הוספנו חבר בורסה מחוץ לישראל, כך ביקשו הברוקרים, שאם הם מעבירים הוראה דרך חבר בורסה, למשל הם רוצים לקנות ניירות ערך זרים---

ראובן ריבלין: היום עושים את הכול באינטרנט, מה זה משנה?

שרה קנדלר: נכון, אבל יש להם קשרים עם חברי בורסה זרים, אז הם רצו שגם אם חבר בורסה הזר שומר את המסמכים, זה ייחשב לצורך התיעוד.

ראובן ריבלין: זה גם ככה לא היה מובן מאליו וחשוב שייאמר.

דניאל רימון: ובלבד שהחומר ניתן לאחזור בפשטות.

סטס מיסז'ניקוב: רבותיי, אין שום התנגדות.

סטס מיסז'ניקוב: בסדר גמור.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור תקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השעות (רישום עסקאות ורישום פעולות ייעוץ), תשס"ח-2007.

סטס מיסז'ניקוב: מי נגד?

סטס מיסז'ניקוב: אושר.

סטס מיסז'ניקוב: אושר.

סטס מיסז'ניקוב: פה אחד.

סטס מיסז'ניקוב: הנושא הבא – תקנות ניירות ערך (אגרת בקשה למתן היתר לפרסום תשקיף) (תיקון), התשס"ח-2007.

דניאל רימון: התקנות האלה בעצם מנסות לתקן איזה שהוא קשר רגולטורי שנוצר במנגנון גביית האגרה.

דניאל רימון: כאשר תאגיד מבקש לרשום את ניירות הערך שלו למסחר, כיוון שרישום ניירות ערך למסחר נחשב סוג של הצעה לציבור, על פי לשון החוק, הרי הוא צריך לבוא ולשלם אגרה.

דניאל רימון: תשלום האגרה בנוי ממנגנון של 3,500 ₪ סכום קבוע, ועוד 0.03% מהגבייה שנגבית בפועל.

דניאל רימון: כיוון שהרבה פעמים, מה שקורה, כאשר יש רישום למסחר של ניירות ערך שכבר הוצעו בהצעה פרטית, ערב הרישום למסחר, הרי שהתמורה, אם שולמה, וככל ששולמה, ובגובהה, שולמה קודם לכן ובמועד התשקיף אין תמורה, ולכן אומר המנגנון בלשונו היום, לך לערך הנקוב של נייר הערך שמבקשים לרושמו.

דניאל רימון: כיוון שהרבה פעמים, ובמיוחד בתעודות סל, הפער בין הערך האמיתי של נייר הערך לבין ערכו הנקוב יכול להיות בפערים של אלפי אחוזים, יוצא בעצם שהם נשכרים ומקבלים אינסנטיב לא ראוי באמצעות מנגנון האגרה, לפעול בדרך של יצירת מחסניות גדולות, עם הנפקות פרטיות ענקיות של תעודות סל, כשבסופו של יום הם משלמים לפי ערך נקוב של 0.01 ₪ על כל תעודת סל, ששווה הרבה יותר, מיד לאחר מכן.

שי חרמש: 0.01 שקלים, או אחוז?

דניאל רימון: 0.03% זה מנגנון התשלום, 0.01 ₪ זה הערך הנקוב של תעודת סל בדרך כלל.

דניאל רימון: זה שני מספרים אחרים.

דניאל רימון: מה שאנחנו מציעים, למעשה, זה שבאותם מקרים שאין תמורה, אזי ילכו לשלושת ימי המסחר הראשונים, בבורסה, באותו נייר ערך, ילכו לשער הנעילה בהם, יעשו מיצוע שלהם והאגרה תיגבה כנגזרת של התמורה הזאת.

שי חרמש: יש איזה חשש ל---

דניאל רימון: היום יש חשש.

דניאל רימון: לא רק שיש חשש, נעשה בו שימוש ניכר.

שי חרמש: זאת אומרת שעושים הטיית שוק במשך שלושה ימים ואחרי זה מציעים את זה?

שי חרמש: יש חשש להתערבות זרה במשך שלושה ימים---

סטס מיסז'ניקוב: לא, היום אין שלושה ימים.

סטס מיסז'ניקוב: יש כאן מישהו, חוץ מהם, שמתמצא בזה שיוכל להגיד לנו אם זה בסדר.

נריה מאיר: זה טוב.

נריה מאיר: בעצם הם מרמים.

נריה מאיר: הם יודעים שבהפחתה הם קובעים את המחיר, הם קובעים מחיר נורא נמוך.

מיכאל: מה שרשות ניירות ערך מציעה זה דבר מאוד טוב לכל ההתנהלות של העניינים, כי באמת יש הנפקות שכנגד.

מיכאל: ההנפקות הפרטיות זה עד 30 אנשים, או של מוסדות, שלא בתשקיף.

מיכאל: אחר כך רוצים לרשום את הדברים האלה, לבורסה.

מיכאל: וברגע זה יש מנגנון, או לפי הערך הנקוב, או לפי תמונת ההנפקה.

מיכאל: תמונת ההנפקה לא היתה פה ואז הולכים לשווי הנקוב.

מיכאל: הערך הנקוב יכול להיות שקל אחד, יכול להיות 0.1 שקל, יכול להיות אלפית השקל ואז מה שהם גובים את הפרוטות, הערך הכלכלי האמיתי של המוצרים האלה---

שי חרמש: לא בא לידי ביטוי.

דניאל רימון: נודה על האמת, זה לא סכומים גדולים, איך שלא נסובב את זה.

ראובן ריבלין: למה התיקון בא עכשיו?

דניאל רימון: כיוון שאנחנו מאוד מוטרדים מתעודות הסל.

דניאל רימון: תעודות הסל זה מוצר שהיה---

ראובן ריבלין: זה היה קיים כל הזמן.

דניאל רימון: לא, תעודות הסל הולכות והופכות להיות מוצר דומיננטי ביותר.

דניאל רימון: יש כיום כ-20 מיליארד נפח.

דניאל רימון: ההיקפים עולים.

דניאל רימון: זה הופך להיות תופעה.

דניאל רימון: 20% ממחזור המסחר בבורסה הוא בתעודות סל.

דניאל רימון: אם ניקח הנפקה של 100 מיליון ₪, מדובר בסך הכול ב-30,000 ₪ אגרה בסך הכול והיום הם לא משלמים כלום.

ראובן ריבלין: מאה אחוז.

סטס מיסז'ניקוב: אני תודרכתי אתמול בלילה על ידי יעל, כך שהבנתי את זה עוד אתמול בלילה.

ראובן ריבלין: דרך אגב, באופן יוצא דופן, ההסבר שלהם היה ברור וזה גם לא מסובך.

סטס מיסז'ניקוב: רבותיי, מי בעד אישור תקנות ניירות ערך (אגרת בקשה למתן היתר לפרסום תשקיף) (תיקון), התשס"ח-2007?

סטס מיסז'ניקוב: פה אחד.

סטס מיסז'ניקוב: אושר – פה אחד

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: הישיבה, נכון להיום, נעולה.