ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר , 2007-06-26 12:50

סטס מיסז'ניקוב: צהרים טובים לכולם, ברוך הבא לראש עיריית שדרות אלי מויאל.

סטס מיסז'ניקוב: הנושא על סדר היום הוא הרצון לברר עם האוצר מה קרה לאחר שאישרנו את תקופת הפיצויים ואת ההסדרים לעיר שדרות ועוטף עזה עד ה- 31 במאי.

סטס מיסז'ניקוב: האם אנחנו ממשיכים להתכנס שוב בסוף יוני או בתחילת יולי כדי לאשר את הנוסחא הזו גם לגבי יוני.

שי חרמש: אנחנו כבר בסוף יוני.

סטס מיסז'ניקוב: היום לא נאשר שום דבר, אנחנו מסתכלים רטרואקטיבית איך הדבר מתקדם לגבי מה שאישרנו במאי ונראה איך להמשיך הלאה.

שי חרמש: דיברנו לבדוק את חודש יוני ב- 20 ביוני והיום כבר ה- 26 ביוני, חבל למתוח את העצבים, המצב לא השתנה, נפלו קסאמים גם הבוקר.

בועז סופר: ההסכם שנקבע בתקנות ואושר בוועדת כספים היה הסכם משולש.

בועז סופר: בשלב הזה אני מודה שאין הסכמה מלאה שלכאורה צריכים לעשות שכפול ביוני.

בועז סופר: לא אמרתי שלא ולא אמרתי שכן.

בועז סופר: ברור שאנחנו בסוף יוני וזה המועד, כשאני אומר שאין הסכמה זה לא שבהכרח שמענו דרישה כזו.

ראובן ריבלין: למה אף אחד לא מגיש תביעות לעת עתה?

ראובן ריבלין: בועז סופר:

ראובן ריבלין: אנחנו מעריכים, ואני אומר את זה בזהירות, שעדין מדובר במלאכה לא פשוטה מהסביבה שכאשר יש דוח מע"מ שמוגש על ידי העוסק ב- 15 לכל חודש, אז הוא מיד יודע מה מחזורו ויכול לעשות תחשיבים ולהגיש את התביעה.

ראובן ריבלין: במקרה הזה, מרבית העוסקים הם מה שנקרא דו חודשיים, ומכיוון שהם דו חודשיים, אין להם את מחזור מאי מוסדר והם צריכים ללכת למייצגים או לרואי החשבון וזה לוקח יותר זמן.

ראובן ריבלין: אנחנו מעריכים שזה צוואר בקבוק שישתחרר ואנחנו מעריכים שזה עוד יגיע.

ראובן ריבלין: מה גובה הפיצויים שאנחנו נותנים לאנשי שדרות ביחס לפיצויים שנתנו לתושבי הצפון?

בועז סופר: יכול להיות יותר, יכול להיות פחות ויכול להיות אותו דבר, אין לי תשובה לזה.

שי חרמש: יהיה פה תהליך של למידה, יוסף פנחס-כהן, ראש העיר וגם אני, קצת פחות, מסתובבים בחנויות הקטנות.

שי חרמש: האנשים עוד לא למדו, חלק מהם סקפטיים ואחרי שהגדרנו את ה- 14 יום, במקום לקבל ברכות קיבלנו קללות.

שי חרמש: הם אמרו, אחרי שבע שנות סבל מגיעים ל- 14 יום?

שי חרמש: עברתי אצל כולם, אצל חנות הפלאפל, חנות פרחים ואצל הספר ואמרתי להם שזו תחילת התהליך, אנחנו לא נותנים מראש, נגיע לסוף יוני ותקבלו הודעה שגם יוני בפנים, והלוואי שנגיע לרגע ביולי שנגיד שלא צריך.

שי חרמש: הנוסחה בסדר, הכול בסדר, במיוחד בסדר החוליה שיושבת בשדרות.

שי חרמש: הלחץ, המרמור, התסכול שהצטברו בשבע השנים וחוסר ההתמודדות - - -

ראובן ריבלין: הטענה היא לגבי שבע השנים בלבד או גם לגבי ה- 14 יום?

שי חרמש: אני מדבר על אלמנט מצטבר.

שי חרמש: ההרגשה שלא מתייחסים ואין מיגון לבתי ספר ובג"צ פסק ולא יודעים מה לעשות עם זה, וחדר ביטחון היה צריך להיות בינואר ועד יולי אף אחד לא הגיע, כל החבילה הזו נופלת על הראש, כשארבעה פקידים נהדרים שיושבים במרכז פרץ בשדרות, הם הממשל הם מקבלים את כל הטענות שחדר הביטחון לא הגיע ושקסאם ירד הבוקר בשדרות.

שי חרמש: אני מניח שיש פונקצית למידה, האנשים מבינים שהכסף מגיע, ברגע שנאשר, ואני מציע לאשר את זה היום כדי לבוא חזרה היום לשדרות ולהגיד שזה חל גם על יוני.

בועז סופר: אתה מדבר על פיצויים גם בגין יוני?

שי חרמש: כן.

שי חרמש: כי מצב לא השתנה.

בועז סופר: זו טענה שעלתה בבג"ץ.

שי חרמש: הייתי הראשון שאמר אל תתנו הצהרה לפרק זמן, אבל תהיו בזמן לגמור חודש, אני אגיע רק ביום שישי לספר בשדרות, אבל אם החברים האלה יבואו היום לשדרות ויגידו, תעלו ב- 2 ביולי למרכז פרץ, תגישו כבר דוח על החודש, שני דברים יקרו, ראשית, מפלס התסכול אי האימון וההרגשה שמרמים אותם ירד ושנית, כשאתה בא עם חודש זו כבר תמונת מצב אחרת, אנשים יבינו שהם אל באים כדי לקבל 500 ₪.

שי חרמש: יש פה פונקצית למידה, אלה עסקים קטנים שבשבילם כל הפרוצדורה הזו לא ברורה, הם עולים למרכז פרץ ופוגשים את ארבעת פקידי מס רכוש מחייכים, ואני אומר לכם שהם מחייכים.

שי חרמש: והם רואים שהטופסולוגיה לא מורכבת ולא מבקשים מהם להוריד את הירח.

שי חרמש: התקשר אלי יהודה ביום שישי ב- 18:30 בערב, טרם כניסת השבת, לא ראיתי פקיד כזה באוצר, כדי לשאול מה קורה בשדרות.

שי חרמש: הוא אומר לי לך לשדרות ותראה למה הם לא באים לבקש את הכסף.

שי חרמש: אכפת לאנשים האלה, אכפת לחוליה הזו, תנו לנו תושבי שדרות להתרגל לרעיון כדי להתארגן למערכת הזו, תנו היום את האישור ואני מבטיח לכם שב- 2 ביולי יתייצבו לא עשרות אלא מאות, ובסוף יולי כבר יגיעו כולם כי אנשים יבינו שמגיע להם ולמרבית הפלא גם משלמים להם.

שי חרמש: כמו שאמר לי יהודה, אם יבואו בדרישות שלא בשמים אני לא אתן 75% אני אתן את ה-100%, שהראשונים יקבלו את ה- 100% ותאמין לי שכל בעלי העסקים ירוצו בשרשרת.

עמוס שלו: שמי עמוס שלו, אני מאיגוד התעשייה הקיבוצית ואחראי על הקשר של המפעלים שלנו באזור עוטף עזה, אני עצמי מקיבוץ ליד נהריה שמכיר היטב את נושא הפיצויים מהצד השני.

עמוס שלו: אני חושב שהנוסחה שגיבשתם טובה מאד לעומת הנוסחא מהצפון, אולם יש פרט קטן שאמרתי גם בכנס שדרות, יש בעיה קטנה עם קביעת השכר של חברי קיבוצים.

עמוס שלו: הנושא חסר בדרום ובצפון הוא היה והיה מוגדר וברור.

עמוס שלו: את הנושא הזה צריך לתקן.

עמוס שלו: דבר נוסף, אני באמת חושב שחודש יוני היה בדיוק כמוש היה לפני זה וצריך כבר היום להחליט לגבי הנושא של חודש יוני, אנחנו נמצאים בסוף החודש, היה חשש שעובדים לא יבואו לעבודה אם ידעו שהם מקבלים, החודש הזה כבר עבר והם לא יוכלו לא לעבוד ביוני.

ראובן ריבלין: תראה את זה כדבר פורמאלי.

עמוס שלו: אולי דבר פורמאלי אבל צריך לעשות את זה.

עמוס שלו: בהזדמנות חגיגית זו אני פונה לפיקוד העורף, כבר החליטו על הדברים, יש תקציבים, אבל דברים פשוטים כמו חיבור כריזה במפעלים לגבי צבע אדום עדיין מתעכב כבר שלושה שבועות לפחות ב- 15 עד 20 מפעלים, ולא ברור לי למה.

עמוס שלו: את הנושא של סקר המיגון גם השארתם וכמו כן הנושא של מיגוניות.

חיים אורון: אתמול קיבלתי מכתב על המפעלים האזוריים בחבל אשכול, זו אגודה שיתופית של יסודות שיתופיות, הם לכאורה נופלים מחוץ לכל המסגרות ולא זכאים לשום דבר.

חיים אורון: קיבלתי העתק מכתב ממנכ"לית משרד החקלאות בתגובה על זה שהיא אמרה שהם לא יכולים לתת להם כל מיני דברים שהם צריכים אותם כי אין הגדרה בחוק למבנה הזה.

בועז סופר: מנכ"לית משרד החקלאות ענתה בשמנו?

חיים אורון: לא בנושא מס רכוש, בנושא הטבות אחרות.

שי חרמש: מס רכוש אין בעיה.

מיכל הנר דויטש: הם במפה?

חיים אורון: כן, זה בקיבוץ מגן.

חיים אורון: אני אביא לך את העתק המכתב ותגיד לי מה קורה.

אלי מויאל: ישבתי לפני כחודש והיה ברור לי שעד ה- 20 ביוני אנחנו מחליטים על יוני אז אני לא מבין על מה מדובר.

ראובן ריבלין: למה לא לקבל החלטה שזה מוארך, רק הבוקר נפלו קסאמים בשדרות.

אלי מויאל: יוני כבר נגמר, צריך להחליט על יולי, אין טעם לזמן את הישיבה הזו שוב.

אלי מויאל: כולנו התעסקנו עם השאלה אם נודיע מראש שאנחנו משפים בגין שכר עבודה אז לא יבואו עובדים, אז אני אומר לכם, כולם יודעים שתשתלמו את יוני, ובכל זאת כולם התייצבו לעבודה.

אלי מויאל: אל תזלזלו באנשים, האנשים רוצים לעבוד.

אלי מויאל: קחו את דוחות המעבידים בחודש יוני, ותאמין לי כל דרדק בשדרות יודע שתאשרו את יוני ובכל זאת אנשים התייצבו לעבודה, אז אל תחששו מזה.

אלי מויאל: צר לי לגלות לכם שבעם ישראל יש אנשים שעובדים ורוצים לעבוד.

ראובן ריבלין: אתה יכול לראות את העניין הזה כמסודר, הם לא יביאו שום תקנות.

סטס מיסז'ניקוב: איזה עניין אני יכול לראות כמסודר?

ראובן ריבלין: שיהיו תקנות ליוני.

סטס מיסז'ניקוב: אני מסכים, רק אני רוצה לראות שיביאו תקנות.

אלי מויאל: מיעוט הגשת התביעות נובע משתי סיבות עיקריות, דבר ראשון, שעשו רק יום עיון לאחרונה והחברים עוד לא התארגנו, דבר שני זה נובע מחוסר שביעות רצון של השיטה ונדמה לי שעוד מעט תקבלו בקשות לשנות את השיטה, עיקר הטענות של הסוחרים מדוע בצפון היה מסלול ירוק ופה אין מסלול ירוק בשיטה שלכם.

אלי מויאל: לכן הם ממעטים להגיש, אפילו שזו התארגנות מאורגנת.

שי חרמש: צריך לעבור חנות חנות ולהגיד שהם עושים טעות.

אלי מויאל: אני לא מייצג אותם, אני אומר את מה שאני שומע.

ראובן ריבלין: קבענו תקנות וקבענו מסלולים, האם המסלול שונה מהמסלול בצפון?

שי חרמש: בצבע כן, ביעילות הוא טוב יותר.

בועז סופר: שונה, לא עניין של טוב יותר או רע יותר, שונה.

שגית אפיק: זהה למסלול שהיה ליישובי הספר בצפון.

אלי מויאל: אני מסביר לכם למה התהליך הזה של היעדר התביעות, כי יש שם אנשים שרוצים מסלול כזה ומסלול אחר.

שי חרמש: ובסוף יישארו בלי כלום.

אלי מויאל: אני מציע שכשאתם דנים בזה תיקחו בחשבון איזה השפעה יש לזה על הבג"צ.

שי חרמש: צריך לעבור בחנויות ולשכנע אותם להביא את הטפסים, הם לא נורמאליים, זה מסלול אדום מהיר יותר מירוק.

ראובן ריבלין: הגישו עשרות בקשות, טיפלתם בהם מיד?

ראובן ריבלין: כי זה יהיה הקטליזטור.

רמי יצקן: כל מי שהגיש את התביעה בצורה מסודרת עם כל הפרטים קיבל כבר את הכסף.

בועז סופר: אני רוצה לומר משהו לגבי השוני בין הצפון לדרום, הלכה ולמעשה, ההערכה שלי שלמרות שאמרתי שתיאורטית אדם יכול לקבל פחות, הלכה ולמעשה זה או אותו דבר או יותר.

ראובן ריבלין: אם יתחילו לגלגל את עשרות הבקשות שהתקבלו.

ראובן ריבלין: ..

שי חרמש: בחודש הבא יהיו תורים ארוכים.

ראובן ריבלין: לא שמעתי תלונה בקולו של ראש העיר.

בועז סופר: לגבי יוני, נאמר בצורה ברורה שאנחנו נפעל ביוני בהתאם להנחיות פיקוד העורף.

בועז סופר: במקרה הזה, אני אישית לא קיבלתי מפת נפילות שאני יודע לנתח - - -

אלי מויאל: אני אתן לך את מפת הנפילות ותעביר לי את הדוחות הכספיים.

בועז סופר: אתם אומרים תאשר, אל תחכה לנפילות או לא נפילות.

בועז סופר: מה לעשות שהצהרנו שנפעל לפי הנחיות פיקוד העורף כי כולנו מבינים שזה בהיבט הביטחוני.

שי חרמש: תיקון קטן, כל עוד המצב המיוחד בעורף נשאר, הפיצוי נשאר.

בועז סופר: זה לא נכון.

שי חרמש: מיכל...

בועז סופר: הנושא מונח על שולחנו של ראש הממשלה.

בועז סופר: אני לא יכול לענות בשמו אבל אני מניח שתוך יום או יומיים נדע, בהנחה שהוא מאשר, אנחנו כמובן נביא בשבוע הבא תקנות לוועדת הכספים.

בועז סופר: מיכל תענה לגבי הפיצויים של חברי הקיבוצים.

מיכל הנר-דויטש: לעניין הקיבוצים שאין להם נזק עקיף מהטעם או שאין להם ירידה בהכנסות או שאין להם עוד שום פרמטר שמלמד על נזק עקיף, בכך טמונה התשובה.

מיכל הנר-דויטש: להבדיל מהצפון, שאמרנו שאנחנו אומדים את הנזק, אנחנו לא רוצים שתגיד לנו כמה נזק ארע לך, אלא אנחנו אומדים את הנזק לפי מכפלת כמות היעדרות העובדים, ואז היינו צריכים לקחת בחשבון גם חברי קיבוץ שאתם לא מקיימים יחסי עובד-מעביד , הפעם לא היינו צריכים את זה.

מיכל הנר-דויטש: הפעם זה מסלול אדום אומדן הנזק הוא פרטני לכל עסק ועסק.

מיכל הנר-דויטש: אם לאותו עסק אין נזק עקיף למה שאשלם על איקס ששולם למישהו ולא גרם לאובדן או נזק עקיף?

שי חרמש: עובד שלא בא לעבודה במשחתת עוף קור, המעביד מודיע לך שהעובד הזה לא הגיע לעבודה, את משלמת לבעלים הפרטיים של עוף קור שכר עבודה?

מיכל הנר דויטש: אם הוא מראה לי נזק עקיף בגובה שכר העבודה.

שי חרמש: אדון כהן משדרות לא בא לעבוד בעוף קור כי יש קסאמים והוא לא יכול לעזוב את הבית כי הבית לא ממוגן ואשתו מפחדת להישאר עם הילדים.

שי חרמש: עוף קור, שהוא מפעל פרטי, משלם לאדון כהן משדרות את שכר העבודה, את משפה את בעל המפעל?

שי חרמש: אדון לוי שגר בקיבוץ ניר-עם ועובד במפעל מכסף לא הלך לעבודה כי אין לו חדר ביטחון ואשתו מפחדת על הילדים, אבל המפעל לא יכול להעיד על נזק, והמפעל צריך לשלם לו את שכר העבודה כי הקיבוץ מופרט, את משלמת למכסף או לא?

מיכל הנר דויטש: אם הוא משלם לו שכר עבודה זה אותו דין כמו עוף קור.

שי חרמש: אבל הוא לא משלם את זה בתלוש הוא משלם את זה בהעברה חשבונאית.

מיכל הנר דויטש: זה לא משנה.

מיכל הנר דויטש: אם זה עובד כמו כל עובד זה אותו דין.

שי חרמש: אבל הוא לא שכיר.

מיכל הנר דויטש: אז הוא לא עובד כהגדרתו המשפטית.

שי חרמש: אדון כהן משדרות עובד אצל בעל משחטה פרטית עוף קור באזור התעשייה, הוא לא בא לעבודה ואנחנו מפצים את משחטת עוף קור אם היא הפסידה שהוא בא ואם היא לא הפסידה שהוא בא.

שי חרמש: אדון לוי, חבר קיבוץ ניר עם, שאין לו תלוש שכר, עובד במכסף בניר עם, הוא לא בא לעבודה מאותה סיבה, בגלל שאין לו תלוש שכר אתם לא משפים את מפעל מכסף כי אין לו תלוש שכר?

בועז סופר: בצפון, אחרי דיונים שהיו פה בוועדה שלאחריהן נשלחנו לפיקוח כדי לברר, הסיכום היה מאד פשוט, בכל מקום שמדובר במקטע יצרני מקבלים פיצוי.

שי חרמש: איך?

שי חרמש: אתה לא אומר איך.

בועז סופר: לקחו מכבסה, על פי הצהרות של הקיבוץ מאושרות על ידי רואה החשבון, הצהיר הקיבוץ שהמכבסה משרתת 30% מהתושבים והוא קיבל.

שי חרמש: חבר הקיבוץ לא בא לעבודה במפעל מכסף.

בועז סופר: אם מכסף שייך לקיבוץ הוא לא יקבל.

שי חרמש: למה?

בועז סופר: כי זה פנימי.

שי חרמש: זה מופרט.

בועז סופר: אין יחסי עובד-מעביד...

עמוס שלו: אני מהצפון, ואני עובד במפעל שעבד בצפון והגיש תביעות פיצויים על זה שאני ואחרים נעדרנו מהעבודה.

עמוס שלו: היות וזה קיבוץ, ואנחנו לא מקבלים תלושים והיה צריך להחליט לפי מה המדינה תפצה את המפעל שלי על זה שלא באתי לעבודה, בגלל הסיטואציה המיוחדת נקבע ששכר עבודה של חברי קיבוץ שעובדים במפעלים של הקיבוץ או בחקלאות או בענפים השונים של הקיבוץ, החישוב שלהם יהיה לפי שכר ממוצע במשק, האחרון שנקבע, שבמקרה זה 7,800 ש"ח, מחולק ל- 22 ימים שזה 357 ₪ ליום עבודה.

עמוס שלו: אם נעדרתי מהמפעל בגלל המצב הביטחוני, וזה בכלל לא משנה אם מפעל הוא שלי או של אלוהים, אז המפעל הגיש וקיבל ימי עבודה שנעדרתי כפול 347, הסכום שהיה אז, מס רכוש פיצה את המפעל על שכר העבודה של חברי הקיבוץ.

עמוס שלו: בודאי ששכירים שעבדו בקיבוץ קלו לפי התלוש.

מיכל הנר דויטש: זה המסלול הירוק.

מיכל הנר דויטש: עמוס שלו: אבל עכשיו היות ואין מסלול ירוק לא ייתכן שמפעלים של הקיבוצים, שהחברים נעדרו בגלל המצב הביטחוני, יגידו להם אתם לא בעניין.

סטס מיסז'ניקוב: תיזום פגישה עם בועז, יחד עם הנציגים לגבי המקרה הספציפי הזה ולגבי מקרים מקבילים, כי אני בטוח שיש בעיה גם בתחומים מקבילים.

סטס מיסז'ניקוב: אתם תביאו תקנות בשבוע הבא?

בועז סופר: אני לא יכול להתחייב.

שי חרמש: אל תמשכו את זה.

סטס מיסז'ניקוב: הוועדה קוראת לרשות המיסים להביא את התקנות לגבי חודש יוני בשבוע הבא.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו עוברים לנושא הבא.

סטס מיסז'ניקוב: פניה תקציבית מס' 280 המשרד להגנת הסביבה, אין נציגים.

סטס מיסז'ניקוב: פניה מס' 283 של משרד התיירות.

אוהד רייפן: הפניה נועדה לעשות שינויים פנימיים במשרד התיירות בעיקר לשם תקצוב פעולות שיווק.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין פניה מס' 283 אושרה.

סטס מיסז'ניקוב: פניה לוועדה מס' 287.

אוהד רייפן: שוב משרד התיירות לתקצוב פרויקטים של הגנות ים המלח.

אוהד רייפן: על פי החלטת ממשלה מעבירים 200 מיליון שקל למשרד התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין פניה מס' 287 אושרה.

סטס מיסז'ניקוב: פניה לוועדה מס' 288

אוהד רייפן: הפניה מיועדת להעביר 900 אלפי ₪ לתכנון של מפעל לטיפול בשפכים ביישובי מזרח לכיש על פי החלטת ממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין פניה מס' 288 אושרה.

סטס מיסז'ניקוב: פניה לוועדה מס' 289.

סטס מיסז'ניקוב: משרד האוצר, רשות החברות הממשלתיות.

משה בוצרי: הפניה באה להעביר 35 מיליון בהרשאה להתחייב לטובת יועצים במשק החשמל.

ניסן סלומינסקי: אפשר להיות יועץ?

ניסן סלומינסקי: איך אפשר לאשר דבר כזה?

ניסן סלומינסקי: 35 מיליון ₪ ליועץ?

משה בוצרי: זה לא יועץ זו חברת ייעוץ.

ניסן סלומינסקי: אתה יודע כמה בעיות ניתן לפתור ב- 35 מיליון ₪?

משה בוצרי: זה בהרשאה להתחייב, זה לכמה שנים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו דוחים את זה.

סטס מיסז'ניקוב: פניה לוועדה מס' 296.

מאיר בן: מדובר בשני נושאים, האחד לשם תשלום פסקי דין וכן לפרויקט חדש של עושי שוק זה פרויקט חדש שהתחיל לפני כשנתיים של אג"ח.

סמדר אלחנני: למה זה לא באגף הוצאות?

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין פניה מס' 296 אושרה.

סטס מיסז'ניקוב: פניה לוועדה מס' 301 , משרד המדע והתרבות, אין נציגים.

סטס מיסז'ניקוב: פניה לוועדה מס' 302, משרד החוץ.

מאיר בן: מדובר בהשתתפות של משרד החינוך בפעילות של משרד החוץ בקרן ידידות ישראל-צרפת.

סמדר אלחנני: זה חד סטרי, רק ישראל-צרפת.

סמדר אלחנני: בדברי ההסבר כתוב שינוי פנימי בתקציב משרד החוץ, אבל בפועל זו הגדלת ההוצאה המותנית.

מאיר בן: את צודקת במאה אחוז.

מאיר בן: אני מתנצל.

סמדר אלחנני: כשאומרים לי שאני צודקת במאה אחוז אני מתחילה לבדוק את עצמי.

סמדר אלחנני: ..

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין פניה מס' 302 אושרה.

סטס מיסז'ניקוב: פניה לוועדה מס' 310, 31 מיליון ₪ של משרד הרווחה.

חנן פריצקי: ביקשנו לעשות שינויים פנימיים בתוך תקציב משרד הרווחה, שדרוג ועדות החלטה, תוספת לילדים בסיכון, הקמת מרכז לנערים מוגבלים בצפון, נהר הירדן, זה בעיקר.

שי חרמש: מה זה 6 מיליון בחיזוק צפון עוטף עזה.

חנן פריצקי: דרוזים.

ניסן סלומינסקי: מאיפה אתם לוקחים את הכסף הזה?

חנן פריצקי: יש גם השתתפויות של משרדים אחרים ובעיקר שינויים פנימיים, יש גם חלק מהשתתפות המשרדים.

ניסן סלומינסקי: אז לא מורידים מסעיף מרכזי אצלכם.

חנן פריצקי: יש יתרה מסוימת בטיפול במפגרים, יש עודף מהקטע הכספי אז אנחנו מעבירים לילדים בסיכון.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין פניה מס' 310 אושרה.

סטס מיסז'ניקוב: פניות לוועדה מס' 314, 316, 317, 318 17.5 מיליון ש"ח

חנן פריצקי: שאלתי את מי שמתעסק בזה, אני מעביר את הכסף ולא יודע בדיוק מה מותר להגיד.

חנן פריצקי: זה כסף שעובר על פי החלטת מנכ"ל ראש הממשלה, זה יעבור למשרד הביטחון, יינתנו שם הסברים וזה קשור לגבול מצרים.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין פניות מס' 314, 316, 317, 318 אושרו.

סטס מיסז'ניקוב: פניות מס' 319, 320

ריקי ארמן: מדובר בהחזר על 3.5% פלט מכספים קואליציוניים של סיעת ש"ס.

ניסן סלומינסקי: למה הם מקבלים החזר?

ניסן סלומינסקי: האם זה תמורת תמיכה בפרס?

שי חרמש: את לא חייבת לענות לו.

ריקי ארמן: יש לי תשובה, עוד לפני שפרס התמנה לנשיא הייתה כאן ישיבה שעסקה בהבטחת הכנסה לאברכים, דיון שיזם חבר כנסת ליצמן וכבר אז אמרתי שסיעת ש"ס מתכוונת להחזיר מהכספים הקואליציוניים שלה.

ניסן סלומינסקי: כמה כסף זה?

שי חרמש: עשירית ממה שקיבלת.

ריקי ארמן: אני צריכה לבדוק.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין פניות מס' 319, 320 אושרו.

סטס מיסז'ניקוב: פניה לוועדה מס' 321.

חנן פריצקי: הפניה הזו היא חלק מהעודפים, קיבלנו את העודפים באפריל, חלק מהתקנות היו לא נכונות בגלל שאיחדנו תקנות ונכנסו תקנות בעייתיות, אנחנו עושים תיקון בהתאם לעודפים ובהתאם להסבת תקנות, זו פניה בסכום אפס שרק נועדה לעשות תיקון בעודפים שהתקבלו באפריל.

ניסן סלומינסקי: אתם לא צריכים את העודפים?

חנן פריצקי: הלוואי ולא היינו צריכים אותם, היינו אמורים לעשות הסבת תקנות למקומות אחרים והעודפים הגיעו לא בתקנות הנכונות, הפנייה נועדה לעשות את הסדר בתוך העודפים ולתקן את זה בתקנות האחרונות.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין פניה מס' 321 אושרה.

סטס מיסז'ניקוב: פניה לוועדה 322.

אוהד רייפן: הפנייה נועדה לתקצב פרויקטים של פיתוח תשתיות תיירותיות בצפון המדינה.

ניסן סלומינסקי: כמה כסף זה?

אוהד רייפן: 27 מיליון שקלים.

ניסן סלומינסקי: אבל אני רואה שאתה מוציא מפיתוח תשתיות בצפון.

ניסן סלומינסקי: אתה עובר מהמקומיות לאזוריות?

אוהד רייפן: הכסף היה בעתודה.

אוהד רייפן: בתוך התקנה זה היה בתוך עתודה ומעבירים את זה לתקציב הרגיל של משרד התיירות כי יש כבר פרויקטים שהם התחילו אותם.

ניסן סלומינסקי: מה זה אזוריות?

ניסן סלומינסקי: רק באזוריות אתם עובדים?

אוהד רייפן: אזוריות הכוונה לאזורים שונים.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין פניה מס' 322 אושרה.

סטס מיסז'ניקוב: פניה לוועדה מס' 323 משרד הבריאות.

יובל פרידמן: הפניה נועדה לתקצב הרשאה להתחייב למדען הראשי של משרד הבריאות, בעיקרון התקציב נטו שלו גדל ולכן צריך להגדיל את ההרשאה כי הפרויקטים הם פרויקטים רב שנתיים.

יובל פרידמן: יש פה תקציב של הקמת יחידה לטיפול בחיידקים עמידים בבתי חולים, דבר שעלה לביקורת לפני כמה חודשים וגם הקצאת תקני כוח אדם למערך הפיקוח על המזון, 14 תקנים, ועוד 14 מיליון שקל לשיקום נכי נפש בקהילה.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין פניה מס' 323 אושרה.

סטס מיסז'ניקוב: פניה מס' 23012

רפרנט האוצר: בפניה שקיבלנו לעודפים קיבלנו 155 מיליון והיינו צריכים לקבל 213 מיליון, מדובר ב- 62 מיליון שקלים עודפים.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין פניה מס' 23012 אושרה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה הישיבה נעולה.