ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר , 2006-07-11 12:00

יעקב ליצמן: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת הוועדה.

גבי גולן: צו עידוד השקעות הון עומד להסתיים ב- 17 ביולי בעניין -- לתעשיה ותיירות.

גבי גולן: הממשלה ניהלה עבודת מטה, עדיין לא סיימה את עבודת המטה.

גבי גולן: אשר על כן אנחנו מבקשים מהכנסת להאריך את הצווים ב- 3 חודשים.

גבי גולן: בתוך 3 חודשים אנחנו נגיע לפה עם צווים מתוקנים.

גבי גולן: אנחנו מבקשים להכניס תיקון אחד לצו.

גבי גולן: בצו לעידוד השקעות הון ותעשייה אנחנו מציעים לכלול את כל ישובי המגזר הלא יהודי, כאשר אנחנו בבקשה הזו בעצם קובעים שיישוב מיעוטים, או מגזר לא יהודי הוא יישוב ש-80% מתושביו אינם יהודים על פי קביעת הלמ"ס.

יעקב ליצמן: מי בעד הצו?

יעקב ליצמן: תודה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לנושא הבא –

אבשלום וילן: קודם כל אני מתנצל - אנשים הוזמנו לשעה 10:000.

יעקב ליצמן: אני מתנצל ומצטער

אבשלום וילן: אני מזכיר לכם את הנוהל שדיון מהיר מתקיים עד שבוע אחרי שהוא אושר.

אבשלום וילן: אני נמצא במצב האידיוטי ביותר.

אבשלום וילן: אני וחברת הכנסת רונית תירוש יזמנו את הדיון, ואני, בשעה 12:30 צריך להיות במקום אחר, ואני מקווה שהדיון בכל זאת יתקיים.

אבשלום וילן: אנחנו כבר כמה חודשים מאז ההתנתקות אבל גם לפני זה - מדברים כל הזמן על איך מקלים על חיי היום יום גם של תושבי שדרות אבל גם של יישובי עוטף עזה.

אבשלום וילן: מכל הדיונים, בסופו של דבר, כשאתה מגיע למה קורה בפועל – מעט מאד.

אבשלום וילן: אז משכו פה את כל הסיפור של המיגון והגגות, ודיון על דיון – ועדיין לא בוצע.

אבשלום וילן: הדיון הוא האם מדינת ישראל מוכנה לתת פתרון כולל כפי שהיא עשתה עם יישובי קו העימות בצפון.

אבשלום וילן: יש לזה פרמטרים ויש כמה וכמה - -

מוחמד ברכה: באתי כדי לצרף את הקול שלי להצבעה הקודמת.

אבשלום וילן: יש כמה וכמה החלטות ממשלה בנושא, שהם - -.

אבשלום וילן: יש החלטות על קרית שמונה, יש הצעה ליישובי קו העימות, ונקבעו קריטריונים, נקבעו פרמטרים.

אבשלום וילן: אני לא אומר שיהיו אותם קריטריונים, אותם פרמטרים.

אבשלום וילן: אני רק מציע שוועדת הכספים תפנה לממשלה להחיל את קריטריון יישובי קו העימות על שדרות ועוטף עזה, והיא תכריע לגבי פרמטרים, אבל זה שזה נמשך ונמשך - אני בטוח שיש לנו ראש ממשלה נפלא ושר ביטחון מעולה, ומטכ"ל מצוין - רק מה לעשות, הם כנראה לא יפתרו את בעיית הקאסמים, גם אם המבצע יצליח.

אבשלום וילן: לא כל כך מהר נגיע שם לפתרון.

אבשלום וילן: אבל יותר מזה – אם הבעיה הביטחונית מסתיימת - אין בעיה כעבור חודש להפסיק את ההטבות, להפסיק את תוכנית קו העימות אפשר לעשות את זה, צריך לעשות את זה, אבל אי אפשר לעמוד במצב ההפוך.

אבשלום וילן: אני בזה סיימתי, ואני שוב מתנצל שעלי ללכת.

רונית תירוש: אני מודה ליושב הראש שהוא מקיים את הדיון הזה.

רונית תירוש: אני מצרה על כך שחברי הכנסת הערבים שמאיישים את הדיונים כאן דרך קבע מרביתם לא נמצאים כאן.

רונית תירוש: אני מודה אישית לחברי וחברות הכנסת שנשארו לדיון החשוב הזה.

רונית תירוש: יש פה יותר רוב של אנשים בעלי אינטרס, באופן טבעי, שהם אנשי ערים, 6 ערים ו- 6 יישובים, אבל אני חושבת שהנושא – הזנחת היישובים הוא חמור פעמיים.

רונית תירוש: פעם אחת משום שהתושבים - - וחייהם בסכנה, ואני לא רואה שנותנים מענים לבעייתם.

רונית תירוש: מדובר בחרדות וסכנות ובעיות שצצות שם בעיה שניה, שהיא צריכה להיות בעיה לאומית שצריכה להטריד את מדינת ישראל – זה בריחה, או רצן, הרהורי נטישה ועזיבה של התושבים.

רונית תירוש: ואוי לנו אם נאפשר את זה.

רונית תירוש: אני חושבת שאם לא ניתן כמדינה מענים לשני הנדבכים שכרגע הזכרתי, זה לא רק עניין מוסרי, אלא באמת יהפוך להיות בעיה לאומית, שיכולה לצוץ גם בכל מקום אחר.

רונית תירוש: אי אפשר שאדם ירגיש מאוים במדינת ישראל.

רונית תירוש: יש אמרה בעגה הצבאית שלא נוטשים שבוי, חייל, פצוע בשטח, וזה הפך להיות מיתוס שנותן ביטחון לשאר החיילים – אנחנו יכולים לצאת בראש חץ אבל לעולם לא ינטשו אותנו.

רונית תירוש: בהקבלה, עם מידת הזהירות הראויה -גם כאן, אם לא נראה דוגמה חיה שבה לא נטשו יישובים, אלא נתנו להם את הסעד ברגע המתאים, אז כל ישוב אחר חלילה אם יימצא במצב דומה, תחת איומים כאלה ואחרים, יגיד – לא ינטשו אותנו.

רונית תירוש: לא חייבים לחיות במרכז הארץ, בלב תל אביב, כדי להרגיש ששם צרות כאלה לא תבואנה עלינו.

רונית תירוש: אני חושבת שזה מסר שחשוב שהמדינה תיתן, ואת המסר הזה פורטים לפרוטות.

רונית תירוש: על מה אני מדברת?

רונית תירוש: אני מסכימה עם חבר הכנסת וילן שאמר – לא חייבים להגדיר את זה בשנים.

רונית תירוש: ברגע שהאיומים מוסרים, אותם תושבים הם הראשונים שישמחו.

רונית תירוש: דבר שני - אני יודעת שמאד מפחיד את משרד האוצר ואולי גם את הממשלה - סוג ההטבות.

רונית תירוש: אז אני לא אומרת שצריך להעתיק as is מה שהיה בזמנו קו עימות בצפון הארץ, או מה שיש היום בקרית שמונה.

רונית תירוש: אפשר לקחת נדבכים שהם רלבנטיים ליישובים הללו, ולהסתפק בהם, גם אם הם ירצו יותר.

רונית תירוש: אני, מתוך הגיון ישר, אומר שיש כמה וכמה דרכים.

רונית תירוש: אם אני רוצה למנוע בריחה של תושבים אני צריכה לתת מענה בנושא של שיכון ושל תשתיות.

רונית תירוש: זה אומר: סיוע במשכנתאות, תמריצים והלוואות לצורך רכישת דירות, אדרבא.

רונית תירוש: יש אנשים ששקלו אם לעבור לשם.

רונית תירוש: צריך לתת להם תמריצים, משהו שיגרום להם כן לבוא ולגור ולעבות את סך האוכלוסייה שנמצאת במקום הזה.

רונית תירוש: יש תקציבים לשיקום שכונות.

רונית תירוש: אני מדברת על כל התקציבים שיושבים במשרד השיכון: לשקם את השכונות, לטפח את השכונות הישנות שם שמטות ליפול כדי ליצור לתושבים תמריץ, שירגישו ששיפצו להם את הבית, את החזות.

רונית תירוש: בסך הכל אני מאמינה שאלה אנשים שורשיים, שאוהבים את המקום.

רונית תירוש: בנושא תשתיות, שמתחבר לזה, בוודאי, שיכול לעזור לכל מיני גורמי תעשייה, למיניהם, שקיימים באזור, או לגורמי החקלאות שאני בכלל לא רואה שנותנים להם מענה שם, באיזור.

רונית תירוש: אני רק אציע שהדעת שלי מיטיבה לדעת, אבל יש ודאי גם נושאים נוספים: הנושא של דיור, מים, תשתיות ביוב, שיכולות לסייע גם ליפול מהנטל של מוסדות התעשייה ועובדי התעשייה שנמצאים באזור ולהקל עליהם.

רונית תירוש: אז כללתי בזה גם את משרד התשתיות וגם את משרד התמ"ת שיצטרך להיות מעורב.

רונית תירוש: הנושא הבא זה חינוך ותרבות.

רונית תירוש: זה אחד הנדבכים היותר מהותיים שמשפיעים על תושב לגור במקום כזה או אחר.

רונית תירוש: ככל שהחינוך והתרבות יהיה להם ערך מוסף באזור, אנשים יתקשו לרצות בכלל לחשוב לעזוב את המקום.

רונית תירוש: אז קודם כל, יש דברים שאנחנו מחויבים להם.

רונית תירוש: אם יש חרדות של ילדים – צריך לתת שם רשת של פסיכולוגים ועובדים סוציאליים, וכל הגורמים המקצועיים שיכולים לתת מענה לחרדות.

רונית תירוש: צריך לשפר את מבני מוסדות הציבור שקיימים שם לנושא של תרבות, ספורט ושעות הפנאי, כדי שילדים ימצאו את עצמם מועסקים במשהו, ולא יתפנו לחשיבה של מה יקרה, האם ללכת, ואיפה ייפול הקאסם הבא.

רונית תירוש: ילד עסוק הוא פחות חרד.

רונית תירוש: אז לכן אני מציעה לתת גם שם.

רונית תירוש: אין ספק שהמצב הזה – עכשיו זה לא שנת לימודים אבל כשתתחיל שנת הלימודים הילדים הללו יפסידו שעות, הריכוז שלהם ירד, צריך לתגבר אותם ולסייע להם על מנת שלא ייפגעו מבחינת הישגים לימודיים.

רונית תירוש: זה נושא של חינוך ותרבות.

רונית תירוש: הנושא האחרון שאני רוצה לציין אותו או נושא הביטחון.

רונית תירוש: המיגון מאד איטי שם.

רונית תירוש: הנושא של המ"מדים לתושבים - על מנת שירגישו בטוחים, שירגישו שיש מקום מחסה שהם יכולים להימצא בו.

רונית תירוש: אני אומרת את זה לא כמי שחיה במקום.

רונית תירוש: אני מציעה שנשמע נציגים מהמקום שוודאי יש להם יכולת לרדת לרזולוציה מדויקת יותר מבחינת פירוט הצרכים.

רונית תירוש: אני אומרת לכם לא בעיניים גדולות - שזה לא יפחיד את האוצר.

רונית תירוש: אני גם מכירה את השיטה שמבקשים יותר כדי להתפשר, אחרי ויכוח, על פחות.

רונית תירוש: אני מציעה לדבר על פי השכל הישר, להתמודד עם הדרישות ההגיוניות.

רונית תירוש: למה ביקשתי את הדיון המהיר כאן?

רונית תירוש: - אל"ף, כדי לחסוך את המליאה שתביא את זה לאן שהוא.

רונית תירוש: בי"ת- אני מאמינה שהוועדה הזו, מכל הוועדות בכנסת, היא ועדה שיש לה יותר יכולת להשפיע, יותר שיניים כלפי מי שעלול לטרפד את המהלך הזה.

רונית תירוש: אני מאמינה בכוחות של חברי הכנסת שמאיישים את הוועדה הזו על מנת לעשות את המעשה שהוא בעיניי גם מוסרי, גם הגיוני וגם שאלת חיים.

אלון שוסטר: אני ראש המועצה בשער הנגב.

אלון שוסטר: אתם נמצאים בסיטואציה קצת מביכה כי ביום ראשון ראש הממשלה יביא החלטה מספר 3 - מתוקף החלטה קודמת.

אלון שוסטר: החלטות קודמות עסקו בנושאי תרבות, חינוך ומיגון, ועכשיו הביאו הצעה שהיא כאילו מתחרה עם הדברים הנכוחים שנשמעו כרגע.

אלון שוסטר: אני רוצה להגיד לכם על דעת ראשי המועצות האזוריות ועל דעת אלי מויאל, ראש העיר - מה שמוצע כרגע לאזור הוא לא מתקרב להיות מה שצריך להיות, והוא פריצת דרך שתיתן אפשרות להתמודד עם מתח שלא היה מעולם באזור הזה.

אלון שוסטר: אולי בשנות הפידאיון.

אלון שוסטר: קיבוצניקים זה לא טיפוסים שיוצאים לרחובות.

אלון שוסטר: יצאו לצמתים והפגינו.

אלון שוסטר: משביתים את בית הספר מזה חודש.

אלון שוסטר: התקיים דיון במליאת המועצה האזורית.

אלון שוסטר: הורים מיישוב עורפי שלנו ביקשו לא לשלוח ילדים לבית הספר.

אלון שוסטר: עמדנו כחומה בצורה ולא הרשינו שהדבר הזה בכלל יקרה.

אלון שוסטר: מועצה אזורית שכנה דנה וביקשה אפשרות לא לשלוח את הילדים לבית הספר בשער הנגב, בקרית החינוך, איפה ש "ספיר" נמצאים.

אלון שוסטר: לשמחתי, ראש המועצה בלכיש עומד על דעתו, ויכול להיות שהוא ישלם על כך מחיר פוליטי.

אלון שוסטר: הוא אומר - אני עכשיו לא נוטש, אני נשאר.

אלון שוסטר: החלטה ראויה ביותר.

אלון שוסטר: עוד חודש ועוד חודש – ואנחנו מדברים על השנה השישית.

אלון שוסטר: רבותיי, מדובר בקו עימות.

אלון שוסטר: נמצא פה קודמי בתפקיד, שי חרמש.

אלון שוסטר: המשכתי את הגישה שאומרת שאנחנו לא יוצרים לחץ, לא יוצרים פאניקה, נעמדים על מקומנו כמו במשיכת חבל.

אלון שוסטר: עוגן.

אלון שוסטר: אבל אי אפשר לעשות את זה בלי רוח גבית.

אלון שוסטר: אנחנו מסוגלים לעשות את זה, אנחנו נושכים שפתיים.

אלון שוסטר: צריכים שינוי.

אלון שוסטר: ההצעה שתובא לממשלה ביום ראשון - הכל טוב.

אלון שוסטר: אין שם שום דבר, מבחינתנו, שנוגע לחקלאות, שום דבר בתשתיות תעשיה ודיור שאנחנו שותפים בשדרות.

אלון שוסטר: יש שם עלויות אדירות שאם הם לא יימצאו – -- -לתעשיה.

אלון שוסטר: מה אנחנו רוצים?

אלון שוסטר: – שתושבים לא יעזבו, שיגיעו, ושתעשיה ועסקים יתפתחו.

אלון שוסטר: ישנן החלטות שלמות בתחום הסטטוטוריקה- מינהל מקרקעי ישראל, תמ"א 35 שפוגעת באפשרות הפיתוח.

אלון שוסטר: זה לא לקבל מה שאולי במילא לא היה מגיע.

אלון שוסטר: סריות שלמות של החלטות, והמונח חזה "קו עימות" הוא קודם כל אמירה.

אלון שוסטר: זה קודם כל אנחנו כלפי עצמנו, שמודים שזה קו עימות.

אלון שוסטר: למה?

אלון שוסטר: כי זה קו עימות, כי יורים מכל הכיוונים: הארטילריה שלנו וחיל האוויר, קודם כל, ולאחר מכן הקאסמים, והטרור שמנסה לנגוס מתחת לאדמה ומעל האדמה, בלי הפסקה.

אלון שוסטר: זה קו עימות, ובמקום שהוא קו עימות צריך להתנהג כמו קו עימות.

אלון שוסטר: יש שם את כל הסימנים של קו עימות ואנחנו מבקשים את הסיוע לעניין.

יצחק וקנין: הייתי רוצה למקד את הדיון כמי שחי את הדבר הזה בעבר, במשך 48 שנים כתושב קו העימות בצפון.

יצחק וקנין: יש דברים שאין ספק שהממשלה צריכה לקבל החלטות מהירות בהם, שגם היישום שלהם יהיה מהיר.

יצחק וקנין: המנכ"לית לשעבר של משרד החינוך נגעה בנושא שלדעתי יש בו פתרון מיידי: מיגון בתי הספר, כל הנושא של לתת תגבור לבתי הספר, לתת דברים שהמשמעות הכספית שלהם יכולה לבוא בצורה יותר מהירה לידי ביטוי.

יצחק וקנין: אני מדבר על חדרי ביטחון, כאשר הטווח של הדברים הם לפחות שנתיים.

יצחק וקנין: גם נושא משרד השיכון - הרחבת יישובים, הפיתוח – דברים שיכולים לדעתי לגרום להורדת המצוקות הקשות.

יצחק וקנין: אני נותן עוד דוגמה – ישנם יישובים שבכלל לא נכללו במסגרת הזו של ההטבות במס, במועצה האזורית אשכול.

יצחק וקנין: גם בזמנו, אצלנו, לדעתי – היו יישובים שמדדו שם את המטרים, והתחשבנו על מטר יותר ו מטר פחות.

יצחק וקנין: צריך לקבל החלטות מהירות פה, וההחלטות האלה לא צריכות להמתין לעוד דיונים על תקציב המדינה לשנת 2007.

יצחק וקנין: צריך לדבר על הדברים שנמקד אותם כפתרון מיידי, דברים שלא סובלים דיחוי.

אלון דוידי: שלום, אני משדרות.

אלון דוידי: אנחנו לפני כחודש פתחנו במאבק על ושא ברור ופשוט -על ביטחון.

אלון דוידי: על הביטחון של הילדים שלנו ועל מה שקורה בשדרות.

אלון דוידי: אני בכלל מבויש שאני נמצא פה.

אלון דוידי: הגעתי לשדרות לפני כ-10 שנים מתוך בחירה ומתוך רצון להשקיע.

אלון דוידי: יש לי 5 ילדים, אני נמצא כאן כחלק וועד הורים - היום אני הולך לפתוח את שנת הלימודים.

אלון דוידי: השבוע הייתי אצל ראש העיר, ונאמר לי שקיבלו 220 אלף שקל לשיפוץ כל בתי הספר בעיר.

אלון דוידי: אני שואל אתכם, חברי הכנסת.

אלון דוידי: כשבאתי לשדרות אני לקחתי את האחריות עלי.

אלון דוידי: אתם חושבים שאשתי או שהילדים שלי צריכים לחיות כך?

אלון דוידי: היום בבוקר ישנתי בבאר שבע וזו הפעם הראשונה בחודש האחרון שאשתי עצמה עין בלילה.

אלון דוידי: הילדים שלי אתמול התחילו קייטנה.

אלון דוידי: זו פעם ראשונה שאני יכול להיות רגוע.

אלון דוידי: זו הפעם הראשונה פעם ראשונה שאנחנו יוצאים משדרות, כי אנחנו לא מסגלים לצאת.

אלון דוידי: אני חושב שבכלל - כל הדיון הזה מה כן ומה לא -אם זו לא מלחמה, ואם אני לא נמצא במצב של מלחמה, במצב של קו עימות, שיסביר לי אדם אמיץ מה זה קו עימות.

אלון דוידי: היום, חלק מהאוכלוסייה - אנחנו מתחילים להתפרק.

אלון דוידי: אני מדבר על האוכלוסייה שבאה לחזק את שדרות.

אלון דוידי: אנחנו פשוט מתפרקים כי אנחנו נמצאים ביום יום במצב של מלחמה.

אלון דוידי: לא רוצה להרגיש שעושים לי טובות.

אלון דוידי: אם אני נמצא בשדרות או שתושבי שדרות נמצאים בעיר, כי הם חלק מאזרחי ישראל, משרתים במילואים, משלמים מסים וחיים כאן – מחובת

אלון דוידי: כם לדאוג.

אלון דוידי: של דבר ששדרות או יישובי עוטף עזה צריכים, הם צריכים לקבל את זה בזכות, ולא בחסד.

אלון דוידי: זה חלק מהתנאים האלמנטריים שלנו לחיות.

אלון דוידי: אני אתמול רדפתי אחרי יצחק הרצוג על מנת לנסות להשיג תקציב לבית הספר.

אלון דוידי: אני אעזוב את שדרות.

אלון דוידי: אני יכול לקום וללכת למקום אחר ולקבל חיים יותר רגועים, חיים יותר טובים.

יצחק וקנין: אני מציע לך שזה לא יהיה הכיוון.

אלון דוידי: אני לא אעזוב, כי אני יודע מאיפה באתי.

אלון דוידי: אבל אני אומר: תנו לנו את המינימום.

אלון דוידי: אני צריך לרדוף כדי שיתנו לנו קייטנות?

אלון דוידי: אני צריך להתקשר למנכ"לים של מפעלים כדי שיארחו את הילדים שלי בכל מיני מקומות?

אלון דוידי: דבר ראשון צריך לדאוג לחוסן פסיכולוגי.

אלון דוידי: אין היום כסף לגוף בשדרות שיטפל בילדים פסיכולוגית.

אלון דוידי: אני צריך להיות בקריטריונים של איזושהי קרן מחקר כדי לקבל את זה?

אלון דוידי: אם הילד שלי הוא בגיל 6 הוא לא עומד בתנאי המחקר של איזושהי קרן בחוץ לארץ.

אלון דוידי: אני צריך פסיכולוג לילדים שלי רק כדי לחיות.

אלון דוידי: אנחנו מאד מבקשים את הדברים האלה.

חזקי ישראל: אנחנו, אנשי המחלקה לכלכלה בתעשייה, הגשנו לכם מסמך.

חזקי ישראל: היינו בשדרות ונפגשנו גם עם ראש העיר וגם עם המפעלים הנוגעים בדבר.

חזקי ישראל: מה שחשוב, הדבר המרכזי, מעבר לכל מה ששמנו לכם פה, כרגע, זה לוחות זמנים מהירים, כאשר ללוח הזמנים יש משמעות רבה.

חזקי ישראל: בעיה קטנה שלא מטופלת מיד - הופכת לבעיה גדולה.

חזקי ישראל: לא מדובר רק בשדרות, מדובר בכל עוטף עזה, כולל אשקלון.

חזקי ישראל: אנחנו פה הבאנו דוגמאות של בעיות שהציגו לנו מפעלים ועסקים באזור- חשש מפגיעה ישירה בעובדים,החשש מהמיגון בגני ילדים - זה משפיע על ההורים ועל היכולת שלהם להמשיך לעבודה.

חזקי ישראל: יש פה פגיעה בתפוקות של המפעלים בגלל ההיעדרויות עקב המצב הביטחוני.

חזקי ישראל: יש פה חשש של לקוחות, של ספקים, להגיע למקום.

חזקי ישראל: לא מצהירים על זה, אבל זה מה שקורה, בפועל.

חזקי ישראל: יש פה בעיות של הוצאות מיגון גבוהות כתוצאה מהצורך למגן את המפעלים.

חזקי ישראל: חשש של ביטול הזמנות וסימנים ראשונים של ביטול הזמנות על ידי לקוחות מחו"ל.

חזקי ישראל: אם היו מפעלים או אנשים שרצו הגיעו לאזור, במצב כזה יש חששות מצעד כזה.

חזקי ישראל: יש פה עליה משמעותית בהוצאות הביטוח.

חזקי ישראל: חברות הביטוח מעלות פרמיות המצב הוא אזור מסוכן, והדבר הזה משפיע.

חזקי ישראל: מדובר על הגדלת עלויות עד כדי מצב שלא יוכלו לבטח.

חזקי ישראל: יש בעיות של התייקרויות הוצאות מימון, הקטנת יכולת לקבל מימון, בגלל ירידת ערך מבני התעשיה והציוד שמשמש כבטוחה.

חזקי ישראל: יש פה דוגמאות לסדרה של דברים.

חזקי ישראל: לפי דעתנו אנחנו צריכים לעבוד פה מהר, להקים איזה צוות רב משרדי, כדי שאנשים לא יתחילו לרוץ בין משרד למשרד.

חזקי ישראל: בעבר היתה ועדת מנכ"לים, ואני פעם השתתפתי בכזה דבר, שהיינו מסתובבים ביישובים והיינו מנסים לפתור בעיות אקוטיות ומהירות כדי למנוע את הצורך של המפעלים והעובדים לכתת רגליים ולרוץ בין משרדים.

חזקי ישראל: יש פה סדרה של הצעות שאנחנו מציעים – גם מתן השקעות בנושא של מיגון, גם הנושא המיגון המלא של בתי הספר, גני הילדים, המתנ"סים – שההורים יהיו שקטים שהילדים במצב בטוח.

חזקי ישראל: בעבר - היו תקנות שיושמו בצפון, בנושא מס הכנסה, מס רכוש וכדומה.

חזקי ישראל: צריך לבדוק אותן, ליישם אותן על מה שקורה כרגע באזור.

חזקי ישראל: אנחנו צריך להרחיב את הרדיוס של היישובים בהם מדובר לסדר גודל של כ- 15 ק"מ כדי שלא כל פעם נצטרך לדון על עוד ישוב ופחות ישוב.

חזקי ישראל: צריכים לראות את זה בריאה כוללת, ומה שחשוב – לעשות את זה מהר.

שמעון פרץ: אני חושב שאלון דוידי ביטא פה בצורה הכי רגועה את התחושה של התושבים בעיר, אבל יש התנהגויות אחרות מסביב לנושא, לאור התפשטות המצב הביטחוני, של חרדה מתמשכת.

שמעון פרץ: יש למעלה מ- 4,000 מטופלים במכוני בריאות הנפש.

שמעון פרץ: כל המשאבים שהקצנו מהסוכנות היהודית – ושי חרמש אז גייס כספים מיהדות העולם – גמרו את הכסף.

שמעון פרץ: היום אי אפשר.

שמעון פרץ: המדינה לא נותנת את הפתרון ולעיריה אין את המשאבים על מנת לסייע לאותם תושבים חרדים ולסייע במרכיב הבסיסי ביותר.

שמעון פרץ: לגבי תוכנית הסיוע הזו- אני חושב שאנחנו, במהלך ה- 5-6 שנים אחרונות שאנחנו נמצאים תחת מתקפת הקאסמים זכינו ל- 3 תוכניות סיוע.

שמעון פרץ: כל תוכנית סיוע נתנה טיפול נקודתי בפתרון כזה או אחר, אבל שום דבר לא יכול לפתור ולתת מענה למה שתוכנית קו עימות נותנת.

שמעון פרץ: אני רוצה לתת לכם דוגמה.

שמעון פרץ: תוכנית קו עימות יודעת לשפות עסקים בגין אובדן הכנסה.

שמעון פרץ: טיפול נקודתי כפי שניתן לנו על ידי ממשלת ישראל, לא יכול לשפות עסקים בגין אובדן הכנסה, כי החוק אוסר עליו?

שמעון פרץ: אבל יש כסף למס רכוש.

שמעון פרץ: הם אומרים שהם מוכנים לשפות עסקים, אבל לא אצלנו, כי אנחנו לא מוגדרים כקו עימות.

שמעון פרץ: כתוצאה מזה יש אצלנו למעלה מ- 50 עסקים שסגרו.

שמעון פרץ: אני מדבר על עסקים קטנים שפשוט התמוטטו.

שמעון פרץ: מי שחי אצלנו רואה עיר רפאים.

שמעון פרץ: אין בה תנועה.

שמעון פרץ: נכון שהתושבים עדיין נאחזים בקרקע, נכון שהרבה לא עוזבים ואל נוטשים, אבל זה רק עניין של זמן.

שמעון פרץ: אנחנו, במסגרת ההחלטה החדשה שעומדת להיות מוגשת ביום ראשון בממשלת ישראל, גם שדרות וגם המועצות האזוריות ועוטף עזה, הגשנו תוכנית מינימום, ואני - -

חיים אורון: יש פה העתק של ההצעה לממשלה?

שמעון פרץ: הגשנו תוכנית מינימום.

שמעון פרץ: ביקשנו את ההטבות שניתנות לתוכנית קו עימות – לא יותר ולא פחות.

שמעון פרץ: לא ביקשנו את מקרה קרית שמונה.

יצחק וקנין: כל ההטבות של קרית שמונה שנינתו לה נלקחו ממנה, כולל בנושא חינוך, ואני אומר את זה כתושב קו עימות.

יצחק וקנין: הטבות מס הכנסה ניתנות גם היום בדרות.

יצחק וקנין: אני הגשתי הצעת חוק לגבי שדרות, להשוות אותה לקרית שמונה.

יצחק וקנין: אבל לא בטוח שהיא תעבור.

שמעון פרץ: אני לא מנהל פה איזשהו מאבק מול קרית שמונה.

שמעון פרץ: היגיע להם בדין והם היו זכאים לקבל את זה.

שמעון פרץ: אני רק אומר שאין שום היגיון להביא החלטה לממשלת ישראל בניגוד לדעתם של כל ראשי הרשויות וכל יישובי סובב עזה.

שמעון פרץ: זה נוגד את השכל הישר, זה לא עונה לצרכים שלנו.

חיים אורון: מישהו יכול לפרט מה הצעת הממשלה ומה אתם רוצים?

שמעון פרץ: הצעת הממשלה שמובאת מדברת על 70 מיליון שקל לשנה כסיוע לשדרות ועוטף עזה, ומתוך סכום זה – 35 מיליון שקל זה שיפוי בגין ארנונה.

שמעון פרץ: זאת אומרת – זה לא עונה לכלום.

שמעון פרץ: זה לא עונה על בעיית התשתיות שנחוצות לעיר, זה לא עונה על תגבור החינוך, על תעסוקה.

שמעון פרץ: זה לא נותן מענה לכלום.

שמעון פרץ: הסברנו את זה ואמרו לנו שזה יותר טוב בשבילנו, זה עדיף לנו.

שמעון פרץ: אפילו נאמר לנו משפט יותר חמור: אם נאלץ אותם להחיל את תוכנית קו העימות הם ירוקנו אותה מתוכן.

שמעון פרץ: נאמרים פה דברים שהדעת לא סובלת.

יצחק וקנין: אמרתי לך – בקרית שמונה רוקנו את התוכנית מתוכן.

יצחק וקנין: בנושא חינוך, שיקום – אם פעם גם חיילים משוחררים - -

אבישי ברוורמן: אתה בקואליציה?

יצחק וקנין: כן.

יצחק וקנין: אם פעם קיבלנו מענק לחיילים משוחררים, לאלה שחוזרים אחרי הצבא, לבניית בית - 50% בפיתוח - גם את זה הורידו.

שמעון פרץ: אם למדינה יש משאבים – שתיתן לכולם.

שמעון פרץ: אנחנו מייצגים אך ורק את עוטף עזה ואת המצוקות שאנחנו חיים בהם, 6 שנים תחת מתקפת טרור בלתי פוסקת.

שמעון פרץ: צריך לתת מענה לאזור הזה, כי כדי לתחזק אותו היה עולה לו יותר.

שמעון פרץ: אני רוצה לגעת בנושא אחר – מרכיבי הביטחון.

שמעון פרץ: זה מחדל לאומי.

שמעון פרץ: היום, המדינה, לאחר קיצוץ בקיצוץ – מוסדות חינוך ומוסדות ציבור לא ממוגנים.

שמעון פרץ: צריך לתת מיגון לבתי הספר.

שמעון פרץ: לא ממגנים כיתות, ממגנים מרחבים מוגנים.

שמעון פרץ: רק לפני חודש נפל קסאם בכיתה - -.

שמעון פרץ: אני אומר בשם אלי מויאל, תושבי שדרות וועד ההורים -העיר שדרות לא פותחת את שנת הלימודים עד שלא ימוגנו כל מוסדות החינוך.

ראובן ריבלין: שלא תיווצר איזושהי אשליה –זה לא מצב שבו אתם מגישים בקשה, אנחנו מאשרים והכל מסתדר.

ראובן ריבלין: אנחנו יכולים לאשר או לדחות בקשות של הממשלה.

ראובן ריבלין: אנחנו לא יכולים לבוא ולדון פה בדבר שהוא בבחינת יצירת יש מאין.

ראובן ריבלין: אם אנחנו ניתן את ההרגשה לאנשים הנפלאים האלה שהכל תלוי בנו, אז קודם כל אנחנו משלים אותם, לכן ישפה סכנה בדיון כזה, כאשר האנשים מדברים כדי לשכנע אותנו.

ראובן ריבלין: שיכנעתם את רובנו, אבל הממשלה – בדבר כזה חברי הכנסת צריכים להמריץ אותה על מנת שהיא תדון - האם היא מסכימה או לא מסכימה.

יצחק וקנין: אתה צודק, אבל בסך הכל – ראינו את הדיון בנושא של המיגון.

יצחק וקנין: אם יושב ראש הוועדה - -

ראובן ריבלין: ראיתי את הדיון עם ראשי הערים.

ראובן ריבלין: ראשי הערים יצאו מפה והם בטוחים שהעניינים יסודרו.

ראובן ריבלין: הדבר הזה צריך להיאמר כאן, לחברים.

שמעון פרץ: אתם לא עוד ועדה.

שמעון פרץ: אתם ועדת כספים.

שמעון פרץ: לכן אנחנו פה.

שמעון פרץ: לוועדה הזו יש משקל, והוא משקל כבד וראוי.


יעקב מזרחי: אני גזבר המועצה האזורית חוף אשקלון, וחבר זיקים.


יעקב מזרחי: בזיקים נפלו בארבעת החודשים הראשונים של השנה 86 קסאמים.


יעקב מזרחי: לא על זה הייתי רוצה להרחיב את הדיבור, כי כמו שנאמר- אנחנו כאן בוועדת הכספים.


יעקב מזרחי: אני רוצה להתחיל מהדברים ששמעון פרץ סיים בהם - אנחנו מועצה שקלטה 3,500 תושבים ממפוני גוש קטיף.


יעקב מזרחי: אנחנו מתוקצבים בצורה אומללה כדי לטפל בהם, ואנחנו רואים איך המדינה ממשיכה במסלול כזה שנגמור כך שהמועצה והתושבים לא יצליחו להגיע למשימות שאותן הם הגדירו לעצמם.


יעקב מזרחי: אני מתוקצב בשנה הקרובה ב- 4 מיליון שקל לצרכים המקומיים ומקבל אתמול הודעה ממשרד הפנים שמתוך הסכום הזה, 350 אלף שקל שהם מרכיבי ביטחון שהובטחו לעוטף עזה על ידי סגנית שר הפנים, רוחמה אברהם יורדים מתקציב המפונים ומופנים לצורך מיגון היישובים שלנו, בעוטף עזה.


יעקב מזרחי: קנינו בהם את הדיווחיות – שמי שלא מכיר אלה מכשירי קשר שמדווחים על נפילת קאסמים ועל הוראות בעקבות הנפילות.


יעקב מזרחי: יוצא מצב שאנחנו חייבים ודורשים לקבל את ההכרה בתור קו עימות כדי לעשות את ההפרדה הזו סוף סוף, כי כל התקציבים האלה שמופנים אל היישובים תמיד מותנים בדו"חות כאלה ואחרים.


יעקב מזרחי: אחר כך מושכים מהם כספים, מכיוון שלא להם הם יועדו מראש.


יעקב מזרחי: אני חושב שהדוגמה שהבאתי היא פשוט שערוריה, אבל זה המצב.


יעקב מזרחי: יש לנו את 5 היישובים בעוטף עזה, שיכירו בהם כקו עימות.


יעקב מזרחי: צריך לפתור את הבעיה של היישובים האלה.


יעקב מזרחי: עם כל הסיפורים האלה של הקסאמים אני יכול ליישוב שלי להביא משפחות שמעונינות לחזור ליישוב.


יעקב מזרחי: בכרמיה - יש 50 משפחות שמוכנות לחזור הביתה.


יעקב מזרחי: 57 משפחות ביד מרדכי מוכנות היום לחזור לקיבוץ.


יעקב מזרחי: אם זו בעיה של תשתיות, משרד השיכון לא נותן אגורה אחת לתשתיות למי שלא גר בקו עימות.


יעקב מזרחי: לא מכירים את הסוגיה הזו.


יעקב מזרחי: כך גם בנושא הביוב, שהועלה כאן.


יעקב מזרחי: אנחנו יושבים על אקוויפר החוף, יישובים שלאורך שנים דאגו לשמור על הקו הזה נקי.


יעקב מזרחי: זה האזור הכי נקי בארץ מבחינת אקוויפר החוף.


יעקב מזרחי: היום מענישה אותנו המדינה ומודיעה לנו שאנחנו לא יכולים להשקות, באזור הזה, וחייבים לקחת את הביוב ולהרחיק אותו מזרחית לכביש עזה.

שי חרמש: הביוב המטוהר.


יעקב מזרחי: הביוב מטוהר, כמובן.


יעקב מזרחי: ולצורך הנושא הזה - איך אפשר שיישוב שהוא מוכה קסאמים, מוכה בעיות של תעסוקה, ובעיות אחרות - לא לממן את הדבר הה?


יעקב מזרחי: אנחנו דורשים בנושא הזה 50% השתתפות של המדינה במאמץ נושא הביוב.

ראובן ריבלין: האם מיגנו את המוסדות של הילדים בכרמיה?


יעקב מזרחי: כן, מיגנו.

ראובן ריבלין: גם בכרמיה וגם בזיקים?

קריאות: - - -

אורית נוקד: מה עם בית הספר "שקמה" שם?

ניסן סלומינסקי: תקציב יש לזה?


יעקב מזרחי: זה במסגרת אותו תקציב שדיברתי עליו.


יעקב מזרחי: כל הזמן - -

ראובן ריבלין: אין אבחנה בין כרמיה וזיקים?


יעקב מזרחי: אין אבחנה.

חיים אורון: המוסד של הבנות בסיכון שקיים בכרמיה – מחפשים עדיין את הכתובת, כי הוא לא שייך לשום מקום, בינתיים.

חיים אורון: משרד הרווחה לא ממגן, משרד החינוך לא מכיר בו, והם נופלים בין הכיסאות.

441: אני כמעט מרגישה נעלבת כאן, כי אני מרגישה שממסחרים כאן חיי אדם.

441: אני מצטערת להגיד, אבל אין מחיר לחיים שלי.

441: אני רוצה רק לחיות, לחיות חיים נורמליים.

441: ללכת עם הבן שלי לגן שעשועים – אף אחד לא ישלם לי כדי לשבת בבית.

441: דיברו כאן על עסקים שקמים ונופלים.

441: חברה', זה תהליכים הפיכים: עסק נופל?

441: בעוד כמה שנים יש כסף ומשקמים אותו.

441: איך משקמים אמא של ילד שמת?

441: איך משקמים משפחה שקוברת שלא כדרך הטבע את הילד שלה?

441: אנירואה את המקרים האלה מול עיניי יום יום.

441: אני לא רוצה להיות במקום שלהם.

441: אני מעדיפה לבכות היום ולא לבכות אחרי שאקבור את הילדים שלי.

441: אצלי, כל קסאם שנופל, זה מבחינתי ילד אחד שהלם.

441: אתם מדברים על קרית שמונה, ומשווים אותם כשנוח- לא משווים כשלא נוח, ממסחרים אותנו.

441: אין מחיר לחיי אדם.

441: במדינה הזו משהו קרה ב- 48 השני האחרונות.

441: אז תשאל אותי מה אני רוצה?

441: אני רוצה ביטחון.

441: אני לא רוצה את הכספים של אף אחד.

441: אני לא רוצה לבטל את עצמי.

441: המדינה לא מסוגלת לספק לי את זה?

441: שהיא תמצא דרך יצירתית שאני לא אהיה תחת קסאמים.

441: אני מתרגשת מאד, אבל אני יותר מרגשת כשאני שומעת "שחר אדום".

441: אדם מגיע בערבו של יום לביתו, לבית החם והמוגן שלו.

441: הוא יודע שהוא ישן במיטה מוגנת.

441: אני גם בלילה לא מוגנת.

441: הבית שלי פרוץ.

441: חבר הכנסת זאב אלקין התארח אצלי יומיים.

441: אין לנו מקום מוגן.

441: אנחנו יושבים בבית וכל היום עסוקים באסטרטגיות – אם הקסאם מגיע מפה, ובמהירות כזו - אתה מבין לאן הגענו?

441: חמש שנים לחיות במצב של אי ודאות?

יצחק וקנין: אני כל כך מבין אותך.

יצחק וקנין: לך עוד יש "שחר אדום", לי גם את זה לא היה.

441: אני רוצה לומר לך – אני כבר 7 דורות פה.

441: אני מכירה את ההיסטוריה מגוף ראשון.

441: כולל את המאורעות.

441: חוויתי דברים.

441: סבי היה עוד בזמן הטורקים פה.

441: אני מכירה את הפדאיון ואת כל הנושא הזה, מקרוב.

441: אני לא באה להשוות.

441: אנחנו התעצמנו מאז.

441: אנחנו מדינה גאה, יש לנו משאבים וכוחות.

441: משנה לשנה אנחנו צריכים להתעצם במקום להיחלש, וגם התשובות שלנו צריכות להיות נחושות יותר ונחרצות יותר מאשר תשובות מפקפקות, מהססות.

441: לשים אותנו במיגון זה לשים אותנו בבית סוהר.

441: ומה המשמעות?

441: שהילד שלי יהיה בבית סוהר, בבית הספר 8 שעות וכשהוא מגיע הביתה לא יהיה לו איפה לישון, כי המקום לא מוגן?

441: איזה פתרון זה?

441: גם חיילים - יש לי שני חיילים בצבא.

441: אחד כבר סיים.

441: יש אבחנה – חייל באזור אל"ף הוא קרבי, הוא מקבל יותר, כי הוא מסכן את חייו, לעומת חייל בעורף.

441: אנחנו אזרחים קרביים.

441: אנחנו קו האש.

441: אל תתבלבלו.

441: יש מלחמה.

441: זה שאתם לא מרגישים את זה בירושלים –אתם מוזמנים אלי הביתה, תרגישו את זה מצוין.

אורית נוקד: את בעד קו עימות, או לא ?

441: את האמת, בשורה התחתונה - אני בעד שקט.

קריאות: - - -

יצחק וקנין: כולם רוצים שקט.

יצחק וקנין: יש מציאות שנכפתה עלינו, וזה לא שאנחנו רוצים אותה.

יצחק וקנין: הלוואי וכל זה לא היה.

יצחק וקנין: מדינת ישראל עשתה מהלך מאד קיצוני שכמעט פילג את עם הזה – את הפינוי מגוש קטיף, במטרה אחת, שנחיה בשלום.

יצחק וקנין: לצערנו, אנחנו רואים שזה לא כל כך הולך כפי שאנחנו רוצים.

441: אז אני רואה שבין הרצוי למצוי יש פער.

441: אז אני אומרת – אם יש אי ודאות 24 שעות , אם הפתרון של קו עימות יעזור, ומתוך 24 שעות – הילד שלי יהיה מוגן, אז יהיה לי 8 שעות של שקט בראש.

441: אז אם כך אין לי ברירה, אני אתמוך בפתרון של קו עימות.

441: זה הרע במיעוטו אבל אני אקח את הפתרון הזה.

חיים אורון: אני מודה - אני לא מבין עוד מה יגיע לדיון בממשלה ביום ראשון.

קריאה: מתכננים סיוע נקודתי.

שי חרמש: More of the same - - - שנתיים, מחודש.

שמעון פרץ: סגן ראש הממשלה ירד לשדרות, תבינו את המציאות הזו כדי לדבר אחרי מראה עיניים, שהוא טוב ממשמע אזניים.

שמעון פרץ: סיירנו ביישוב, בעוטף עזה ובתעשייה.

שמעון פרץ: גם היתה פגישה מכוונת ומרוכזת עם חמשת ראשי הרשויות של סובב עזה.

שמעון פרץ: למעשה, אני, אישית, מכיר את המציאות גם מהפן הביטחוני – ולמעשה, הכוונה של השר לקיים דיונים בנושא.

שמעון פרץ: בשיחה עם מנכ"ל רוה"מ יש כוונה אמיתית מבחינתו לקדם את התחום בזווית שרונית תירוש דיברה עליה - לא על הכל, אלא ללכת על הסכמה עם האוצר.

שמעון פרץ: אנחנו, מבחינת השר - רוצים לקדם את הנושא הזה באותם כיוונים שכן יביאו את החוסן לאזור הזה.

שמעון פרץ: מה עם קו עימות?

שמעון פרץ: כן או לא?

שמעון פרץ: אנחנו הולכים על הכיוון של - -

ראובן ריבלין: אתם, אם משרד האוצר ייתן לכם כסף, מסכימים לכל דבר.

ראובן ריבלין: אני רוצה להבין - כל מה שאמרת פה זה שאתה מוכן לתת לקו העימות כל דבר, אם האוצר ייתן לכם כסף.

שמעון פרץ: זה ראשית.

שמעון פרץ: מה שבתחום התמ"ת – אנחנו מיפינו את כל הבעיות שיש בתחומי תעסוקה, תעשיה ומסחר.

שמעון פרץ: אנחנו מסייעים.

שמעון פרץ: מה שאצלנו – אנחנו מסייעים.

שמעון פרץ: יש תוכניות, יש פרויקטור לתחום הזה, הוא מטפל.

שמעון פרץ: במה שקשור לדברים שהם יותר מערכתיים, אנחנו מבינים שחייבים ללכת על איזושהי מסגרת, שבסוף אנחנו נוביל אותה.

שמעון פרץ: השר, בעניין הזה, מוביל את הנושא הזה.

שי חרמש: אני לא חושב שצריך להמשיך פה עוד הרבה להמשיך ולדבר, ואני אומר את זה כמי שחי בין "שחר אדום" ל"פרש טורקי".

שי חרמש: אם אתה לא מתעורר בלילה ל "שחר אדום" מקפיצים אותך עם "פרש טורקי", ואז אתה יוצא עם ה- M16 מסביב לגדר, כך שיש תעסוקה מלאה.

שי חרמש: אגב, זה לא מפריע.

שי חרמש: בקיבוץ כפר עזה מצפים בשנה הקרובה ל- 14 לידות, ואחת הטענות היא שה "שחר האדום" עוזר לנושא הזה, כך שיש גם תוצר לוואי חיובי לעניין הזה.

שי חרמש: קבלו את זה בהומור, לא ברצינות.

שי חרמש: סל הסיוע שהממשלה הולכת להציע בישיבת הממשלה הקרובה הוא בסך הכל שכפול של מה שניתן לפני שנתיים, לא אגורה אחת יותר.

שי חרמש: המציאות הביטחונית שהיתה לפני שנתיים היתה בעייתית אבל ודאי לא דומה למה שנמצא כרגע.

שי חרמש: מדובר על הנחת ארנונה, שזה דבר יפה כשלעצמו, ועוד כמה עשרות מיליונים, שיחולקו זעיר פה וזעיר שם.

שי חרמש: שום דבר בתוכנית הממשלה שמוצגת השבוע לא השתנה.

שי חרמש: היא ממוחזרת מלפני שנתיים.

שי חרמש: אין על זה בכלל ויכוח.

שי חרמש: ראש הממשלה ענה שגם ירושלים בשיא המאמץ הביטחוני לא קיבלה הרבה יותר מזה.

שי חרמש: מי שבונה תקציב לעירית ירושלים אני יודע ששדרות - - סעיף בתקציב המדינה של 10 מיליון שקל, בסיס תקציב, היא תסתדר עם היום יום.

שי חרמש: הוועדה כאן לא יכולה להביא כסף.

שי חרמש: אני אומר את זה לראשי הרשויות שיושבים פה.

שי חרמש: כך גם לגבי שכניי, משדרות.

שי חרמש: הוועדה יכולה להוות עוד גורם לחץ על הממשלה לקבל החלטה על מתן מעמד קו עימות לשדרות וסובב עזה.

שי חרמש: לא צריך להדפיס אותו, לא צריך להמציא אותו, צריך לשכפל אותו.

שי חרמש: מי שלא - - חבר הכנסת וקנין ודאי - - בביתו בגבול הצפון.

שי חרמש: הפריסה של קו העימות בצפון מקיפה את כל מה שמדברים: מחינוך ורווחה, בינוי, פיתוח, איכלוס ותעסוקה, ועד למרכיבי ביטחון.

שי חרמש: הכל ישנו שם.

שי חרמש: לא צריך להציע, הכל כתוב.

שי חרמש: זו החלטה כבדה מאד, משתי הגדרות: אחת, בצד הכספי, אבל יתרה מכך, היא כבדה בהחלטה הפוליטית שבעצם מגדירה היום תחום מסוים כקו עימות.

שי חרמש: קובעים לאן זה יגיע.

שי חרמש: אני לא יודע לאן זה יגיע, אבל כרגע זה נמצא - - .

קריאות: אם זה יגיע לכפר שמריהו - -

שי חרמש: לכן, המעמד שצריך להיות פה – מעבר לזה אי אפשר להשיג לרשימה הזו, זה לא להוביל אמירה של חברי ועדת הכספים מקיר אל קיר, שקוראת לממשלה לאמץ במדויק את נייר קו העימות בצפון לנושא עוטף עזה.

שי חרמש: גם בעניין הזה תהיה החלטה אד הוק, לשנתיים, ולראות אז מה קורה.

שי חרמש: אני לא אומר שזה צריך להיות לנצח, כי המבחן האמיתי בסובב עזה זה בעניין החוסן החברתי.

שי חרמש: ורבותיי, יש סדקים.

שי חרמש: וכשיש היום סדקים בתוך הקיבוצים – זו כבר אמירה מאד חמורה, כי קיבוץ הוא אורגן שיודע להתמודד עם נושאים כאלה יותר טוב מעיירת פיתוח.

שי חרמש: אין נטישה אבל יש סדקים.

שי חרמש: זו אמירה שצריכה להיאמר.

שי חרמש: אני פניתי ולא נעניתי עד לשלב זה, לקיים פגישה עם מנכ"ל ראש הממשלה, וזה יקרה ביום שני, וגם פה אני רוצה אמירה של ועדת הכספים.

שי חרמש: יש בעיה של כ- 4,000 יחידות דיור בעוטף עזה, 900 בשדרות, וכ- 4,200 במגזר הכספי, שאין להם פתרונות מיגון לבתים, כי הם בנויים על הקונספט של לפני שנת 90 של מקלט ציבורי.

שי חרמש: מקלט ציבורי לא נותן מענה לשום דבר.

שי חרמש: אתה לא מספיק לזוז – ולא מגיע לשם.

441: גם מקלט בבניין לא נותן, עשינו ניסוי.

שי חרמש: אין מחלוקת בינינו בעיניין.

שי חרמש: אני ביקשתי לתקצב סכום מזערי של 15 מיליון שקל באופן מיידי, להתחיל לתכנן.

שי חרמש: תכנון חדרי הביטחון הוא מהלך מורכב שייקח כחצי שנה.

שי חרמש: בחצי השנה הזו כמובן לא יקום בלוק אחד, כי זה תהליך מורכב, זה לכל בית – להתאים, למדוד, לשאול את הדיירים, להפעיל את זה בצורה נוחה.

קריאה: זה תהליך של שנתיים, מינימום.

קריאה: אני אומר לך.

שי חרמש: צריכה לבוא קריאה מוועדת הכספים שכבר רצה במשרדי הממשלה, שתובעת היום קודם כל לייעד היום ממשרדי הממשלה הרלבנטיים כסף מיידי, קטן – 15 מיליון שקל, להתחיל לתכנן את חדרי הביטחון.

שי חרמש: שום מענה בתחום חינוך ורווחה לא עומד בסדר עדיפות מול חיי אדם, ואני אומר לכם כרגע – כ-4,500 בתי אב בסובב עזה ושדרות חיי אדם היא שאלה סטטיסטית.

שי חרמש: אני לא מדבר פה על מיליארדים, אני מדבר על תכנון.

שי חרמש: יותר מזה אין מה לומר.

שי חרמש: עוד נקודה אחת קטנה.

שי חרמש: ישנם 4 יישובים באזור צוהר, שבגדרה הקודמת של 7 ק"מ שהייתי שותף לה, בתפקידי הקודם, נכללו בעוטף עזה.

שי חרמש: בעוטף עזה יש היום 46 ישובים.

שי חרמש: ה- 4 האלה נמצאים מול חשיפה ביטחונית קשה ביותר.

שי חרמש: על גבול סיני כן נפלו.

שי חרמש: - - גדר מערכת.

שי חרמש: השדות שלהם נושקים לקו הגבול, והמרחק הוא 299 מטר בין יתד ליבול, בין שדה ניצן לבין יתד.

שי חרמש: העניין הוא של מדידה במיקרומטר.

שי חרמש: אני מציע שתבוא מפה פניה.

שי חרמש: זה לא נטל אדיר.

שי חרמש: מה שנותנים כרגע זה קדחת בצלחת- בקושי 13% הנחה במס עד לתקרה של -- מזה לא מתעשרים.

שי חרמש: ההרגשה הזו, לא ליצור הבדלה בין שדה ניצן ויתד לבין יבול – בהנחה שוועדת הכספים - -

יצחק וקנין: תלמי אליהו, אוהד, שדה ניצן וצוחר.

שלי יחימוביץ': אני אקצר ואני מתנצלת שעלי ללכת כי יש לי ישיבת ועדה.

שלי יחימוביץ': קודם כל, אני מציעה לכולנו להזדרז מאד, כי אחרי הישיבה הקודמת שהיתה כאן עם הרשויות המקומיות, שמעתי את זה כבר - מרגע שנפסקו הקטיושות המצב רק הלך והחמיר.

שי חרמש: אני מוכן לא להזדרז אם באמת יקרה מה שקורה בקרית שמונה.

441: שלא יהיו קסאמים ולא צריך - -

שלי יחימוביץ': בקרית שמונה המצב הלך ומתדרדר מרגע שפסקו הקטיושות ועל כן – הבה ונהיה קצת ציניים ונגיד שכדאי מאד לנצל את המומנטום הזה ולפעול במהירות.

שלי יחימוביץ': אני לא רואה סתירה בין דאגה לביטחון לבין דאגה לסוגיות הכלכליות.

שלי יחימוביץ': אני רואה שהדברים הולכים עקב בצד אגודל, ואם אזור שלם סובל גם מכל התחלואים של אזור פריפריאלי, ובמקביל גם מהרגשה תמידית ומסכנת חיים, טירוף מערכות כזה באורח החיים, אז אין שום סיבה שלא נפעל מהר כדי שהיישובים האלה יוגדרו - יישובי קו עימות.

שלי יחימוביץ': אני רוצה להצטרף לשי חרמש בבקשה מאד קונקרטית – להוסיף את זה באופן פורמלי להחלטה של ועדת הכספים, או הצעה לסדר או מה שיבחר היושב ראש - -

שי חרמש: זו בעיה של החלטת ממשלה.

שי חרמש: צריך לקבל החלטה בממשלה - -

שלי יחימוביץ': כן, להעביר את המלצתנו לממשלה להכליל באמת בתוך יישובי קו עימות את שדה ניצן, את אוהד, תלמי אליהו ואת צוחר, כי מדובר באמת באבסורד.

שלי יחימוביץ': בדיוק כמו שמודדים את קו העוני, ואם אתה מרוויח שקל מתחת – אתה עני, ושקל מעל – אתה כבר לא.

שלי יחימוביץ': זו בדיוק אותה סיטואציה שהיא לא סבירה, היא שרירותית מאד.

שלי יחימוביץ': יושב כאן משה מגלי משדה ניצן שלא ישן כל הלילה בגלל הבומים הבלתי פוסקים, ובבוקר הבנות שלו קמות טרוטות עיניים מחוסר שינה, והולכות לבית הספר עיפות כי הן לא ישנו כל הלילה, וילדות אחרות מיישובים אחרים מקבלות את תוספת הזמן שמגיעה להן מתוקף זה שהן מתגוררות בקו עימות, וגם לא ישנות בלילה.

שלי יחימוביץ': זה מביא את המצב לידי אבסורד.

שלי יחימוביץ': אם קודם כל נתרום את תרומתנו המעטה להכללת 4 היישובים האלה – אז גם אז עשינו את שלנו.

שלי יחימוביץ': וכמובן – נתמוך באופן מלא בהחלטת ממשלה ברוח הזו ביום ראשון.

אורית נוקד: אין ספק.

אורית נוקד: מזה קרוב ל- 5 שנים שדרות ויישובי עוטף עזה סובלים מהקאסמים ונעשו תוכניות נקודתיות לתת מענה, אך זה לא מספיק.

אורית נוקד: אני חושבת שאנחנו חייבים לתת את הרוח הגבית ליישובים, לעיר, לאזרחים, ולכן צריך שוועדת הכספים תפנה לממשלה על מנת שהיישובים בשדרות יוכרו כיישובי קו עימות.

אורית נוקד: יש לי כאן טבלה שאני יכולה להראות כמה קיבלו היישובים עד היום בהשוואה ליישובי קו עימות.

אורית נוקד: אם מדובר בהנחות - -

קריאה: מה שהיה בזמנו בקו העימות.

אורית נוקד: כן.

אורית נוקד: כן.

אורית נוקד: הנחות במס הכנסה.

אורית נוקד: וחס וחלילה שאף אחד לא ייגע בקרית שמונה, שמענו אותם היום – 25%.

אורית נוקד: שדרות - שדרות - 13%.

אורית נוקד: ארנונה – 50-50.

אורית נוקד: פיתוח מגרשים לבניה –קו עימות, קריה שמונה : 50%.

אורית נוקד: שדרות רבתי: אפס.

חיים אורון: מתי זה ניתן לקו העימות?

שי חרמש: ב-2000.

שי חרמש: לקראת היציאה מלבנון.

חיים אורון: לקראת היציאה מלבנון.

חיים אורון: נצא מעזה, ניתן את זה גם בעזה.

קריאות: - - -

שי חרמש: - - - חיים אורון:

שי חרמש: דו"ח מבקר המדינה באותה תקופה כותב שהמשרד שהכי טיפל נכון ביישובי קו העימות היה משרד החקלאות.

שי חרמש: השר דאז יושב לפניך.

שי חרמש: אז אני יודע על מה אני מדבר.

שי חרמש: כל מה שאתם מונים פה עכשיו, אושר כחלק מהיציאה מלבנון.

אורית נוקד: תראו – מקבלים משכנתה לזכאים, הלוואות ברכישת דירה חדשה, בניית ממ"דים.

אורית נוקד: פה אין מענק בכלל.

אורית נוקד: סיוע לבניית מוסדות ציבור, שיקום שכונות פיזי, פיתוח שכונות ותיקות -אין תקציב.

אורית נוקד: לעומת זאת, יישובי קו עימות – יש תקציב.

אורית נוקד: נושא של דמי היוון.

אורית נוקד: יישובי קו עימות – אפס, כאן – כמקובל, בהתאם להחלטות מועצת מנהל מקרקעי ישראל.

אורית נוקד: אנחנו חייבים לפנות כאשר המסר ברור.

אורית נוקד: אני סומכת על היישובים.

אורית נוקד: הם נהגו מאד באחריות.

אורית נוקד: הם, יחד עם העיר שדרות - הבליגו.

אורית נוקד: עכשיו הגיע הזמן שנירתם ונעזור.

אורית נוקד: דבר שני, להוסיף את אותם ארבעת היישובים: אוהד, צוחר, תלמי אליהו ושדה ניצן להחלטת הממשלה.

אורית נוקד: שימצאו את הפתרון איך להכליל אותם, למרות שעל פי המבחנים של ה- 7 ק"מ - -

שי חרמש: חסר להם 300 מטר.

אורית נוקד: שיהיו יצירתיים וימצאו את הדרך להכניס אותם.

אורית נוקד: עוד דבר – שוחחתי עם עוזר שר הביטחון.

אורית נוקד: הוא אמר לי ששר הביטחון פנה לממשלה להאריך את תוקף הגדרת קו העימות בשנתיים לקרית שמונה ולבצע השוואת תנאים לגבי היישובים שלנו.

חיים אורון: על כל הצעה שתובא לממשלה, כספית – אני רוצה להוסיף שקל, ועל כל הצעה על זמן רוצה להוסיף שנה.

חיים אורון: אם עמיר פרץ יציע שנתיים- אני מציע שלוש, אם יציעו 70 מיליון שקל, אני אציע 70 מיליון פלוס שקל אחד.

חיים אורון: עד כאן גמרתי לשחק את המשחק, ועכשיו אני אגיד, מה שאני חושב.

חיים אורון: גם התכוונתי לא להגיד, בסוף זה יוצא.

חיים אורון: אני מבין שפה רוצים הגדרה של קו עימות.

חיים אורון: בסדר גמור.

חיים אורון: מי שיצליח להעביר את זה – שיעביר את החלטה.

חיים אורון: אני מאד חושש שעד שלא יהיה קו עימות - לא יפתרו את בעיית הביוב בשדרות, ולא יפתרו את בעיית המיגון בבתי הספר, ולא יפתרו את בעיית ההרחבות בכפר עזה, ולא יפתרו שורה ארוכה של נושאים שאתם קוראים להם "נקודתיים", משום מה.

חיים אורון: הן בעיניי הנושאים החשובים, שעלו פה כמה נושאים קודם והם לא הוגדרו.

חיים אורון: לא הוסיפו את העובדים הסוציאליים שצריך להוסיף אותם - -

רונית תירוש: לא היית בתחילת הדיון.

רונית תירוש: דיברתי על זה.

חיים אורון: אני אומר את זה לזכותך.

חיים אורון: אני מבין מה ההגדרה של קו עימות.

חיים אורון: יש ויכוח על להגדיר כסל עימות.

חיים אורון: קו עימות זה סל, וכבר אמרו לכם: ירוקנו אותו.

חיים אורון: אתם יודעים שזה מה שיקרה.

חיים אורון: אני אומר עוד משפט שלא רציתי להגיד: זה קו אחד.

חיים אורון: אני רוצה להגיד דבר שיהרגו אותי בגללו: כפר עזה לא צריכה לקבל 13% הטבה במס.

חיים אורון: אני נגד.

חיים אורון: הייתי גם בברעם והתנגדתי.

חיים אורון: אמרתי שקיבוץ ברעם לא צריך לקבל הטבות במס, אני מכיר מה לעשות בכסף הזה בשלושה יישובים על יד.

חיים אורון: באותו כסף – לעשות בשלושה יישובים על יד.

חיים אורון: אבל אני יודע שאני חיה משונה, ויגידו לי את זה.

חיים אורון: אני כבר התבגרתי מזה.

חיים אורון: אני חושב שצריך היום לרכז מאמץ.

חיים אורון: יש שערוריה בסיפור המיגון, בסיפור בתי הספר, יש שערוריה בנושאים שעוד לא השיגו את התקנים לעובדים במערכת החינוך וגם בשורה של נושאים שראיתם פה – כמו ביוב, כמו חדרי ביטחון.

חיים אורון: ההתמקדות סביב ההגדרה הכללית של קו העימות – אני מבין את הפוליטיקה הזו.

חיים אורון: גם אני חייתי בתוכה.

חיים אורון: תשיגו את זה?

חיים אורון: אני תומך.

חיים אורון: לא צריך את הקול שלי בשביל זה.

חיים אורון: זו החלטת ממשלה.

חיים אורון: אני לא יושב שם.

חיים אורון: אם הייתי שר, הייתי אומר: לא 70 מיליון שקל.

חיים אורון: אנחנו לא גמרנו פה את הוויכוח על ה- 52 מיליון שקל.

חיים אורון: כשאתה דיברת פה על הדיווחיות, זה בתוך התקציב של ה- 52 מיליון שקל שעוד לא עברו.


יעקב מזרחי: הורידו את זה מה - - זה לא יאומן.

חיים אורון: נכון.

חיים אורון: אז השאלה היא מה אנחנו עושים, על מה אנחנו מקדישים את האנרגיות שלנו.

חיים אורון: על הדברים האלה?

חיים אורון: או שאנחנו רוצים עכשיו את ההגדרה הכוללת.

חיים אורון: עמיר פרץ יציע קו עימות , על כל ההטבות -אני בעד על הכל, פלוס שנה.

חיים אורון: אבל אם שואלים אותי עכשיו על מה להיאבק ברצינות?

חיים אורון: תיאבק שייסגרו את הגדר בזיקים, עוד לא סגרו אותה.

חיים אורון: על המיקומים, על המוסד הזה בכרמיה שחצי מדינה מטפלת בו – מוסד לילדות בסיכון, איך שייכנס להגדרות.

אלון דוידי: אולי לא צריך - - בכלל, ואז מדינת ישראל תגיע למצב ש - -

חיים אורון: אני לא רוצה להטיף מוסר לאף אחד.

חיים אורון: אני חי במקום די דומה ולא אמרתי אף פעם – כשאמרו לי לא ליסוע בלילה, לא לצאת מהגדר.

חיים אורון: חייתי במצב הזה, ואני לא צריך להטיף מוסר לאף אחד.

חיים אורון: אני לא שם, אני במקום אחר.

חיים אורון: אבל יש צרכים אמיתיים שנוצרים לציבור שחי במצב כזה .

חיים אורון: צריך להגדיר אותם ולתת להם תשובות, לא למשוך אותם, ולא לקחת את הגדר מכרם שלום ולשים אותה בזיקים.

חיים אורון: זה בדיוק מה שעשו, ועל זה צריך עכשיו להיאבק.

חיים אורון: צריך לומר – תגמרו את אותם דברים שפיקוד העורף כבר כתב אותם, שצריך לבצע.

חיים אורון: ואני חוזר לנושא של סל תרבות, סל חינוך,ולנושא של עובדים סוציאליים וחיזוק היישובים, הרחבות.

חיים אורון: העניין הזה נתקע.

חיים אורון: אני היום לא רוצה למשוך מישהו לכפר עזה בהטבות מס.

יצחק וקנין: גם לא בטוח שזה יביא תושבים, ההטבה הזו.

שי חרמש: אני לא מבין את הרציונל.

שי חרמש: על זה נתווכח בבית התק"מ בפגישה ביום ראשון.

שי חרמש: אתה רוצה להביא אוכלוסייה חזקה- תן להם את כל התמריצים.

חיים אורון: תראה איזה עולם - אני באופוזיציה, וכל מה שאתה משיג, אני רוצה עוד שקל.

חיים אורון: אני מהאופוזיציה, ואני מציע לך, גם קצת לאור הניסיון: אל תמכור את הסיפור של קו עימות.

חיים אורון: אני יודע בדיוק למה חבר הכנסת ראובן ריבלין יצא.

חיים אורון: הוא אומר: אל תקנו את הסיפורים שחברי הכנסת אומרים לכם שיש קו עימות, כי אין קו עימות פה.

חיים אורון: אנחנו לא מסוגלים להזיז שקל.

אלון דוידי: אתה לא יכול, אבל אני כבר ראיתי שוועדת הכספים שגם היושב ראש שלה – עשו דברים עד אשר יסתדרו הדברים.

אלון דוידי: אפשר לעצור - -

חיים אורון: אני עוצר, אין בעיה.

חיים אורון: שחברי הקואליציה יעצרו.

חיים אורון: אם אתה שואל אותי האם הדבר שצריך אותו היום ליישובי סובב עזה הוא הגדרה של קו עימות או שאם צריך עוד 200 מיליון שקל בשביל לתת תשובות על דברים שכולכם מכירים אותם, שכל אחד הגדיר אותם - אם אתה שואל אותי מה הייתי עושה אם הייתי היום שר בממשלה, הייתי מעביר 200 מיליון שקל, ולא 70 מיליון שקל שיריבו למי נותנים אותם.

441: ההטבות האלה במס - מרבית התושבים לא מגיעים לסף המס הזה בכלל.

סמדר אלחנני: הנה, היא אמרה את זה.

קריאה: זה על מנת להשאיר את התחנה החזקה בשדרות.

קריאה: את כל החלכאים והנדכאים של תל אביב – "עמידר" שולחת אליו.

קריאה: זה אתה רוצה שיהיה גם בשדרות?

זאב אלקין: שמעתי את חבר הכנסת אורון ועדיין לא הבנתי את ההגיון, כי בסך הכל הממשלה בזמנו, לפני כך וכך שנים, הגדירה מה הוא קו העימות.

זאב אלקין: האם המצב הביטחוני של היום יותר טוב מהמצב הביטחוני שהיה אז, בשדרות וביישובי עוטף עזה?

זאב אלקין: הרי ברור שלא.

זאב אלקין: האם המדינה יותר עניה ממה שהיתה אז?

זאב אלקין: לכאורה – לא.

זאב אלקין: בא כאן חבר הכנסת אורון ואומר בצדק - עד שתשיגו את קו העימות, כל השאר - -.

זאב אלקין: אם להשיג את קו העימות אומר שעד שקו העימות לא מטפל בדברים אחרים, אז יכול להיות שאתה צודק, אבל השאלה מי אמר שאחד חייב לבוא על חשבון השני .

זאב אלקין: אתה יכול, בו זמנית, לדרוש מהממשלה את קו העימות, ואתה יכול לנסות לקדם יותר מהר את הדברים שיש שם.

זאב אלקין: לגבי המשחקים - עוצרים או לא עוצרים.

זאב אלקין: כולנו ישבנו כאן

זאב אלקין: בדיון לפני שעה שהיה מקיר לקיר, בוועדה הזו.

זאב אלקין: קמו אנשים שאמרו: נעצור, ולא יהיה, בוועדת הפנים וועדת הכספים, על הדיון שהוא חשוב.

זאב אלקין: הנושא ההוא יותר חשוב מהנושא הזה?

זאב אלקין: לי לא ברור למה.

זאב אלקין: זה שהיו כאן כל ראשי הרשויות וכל אחד צריך אותם למחרת, בעיניי זו לא סיבה.

זאב אלקין: אם יש נושא שצריכים בגללו לעצור ולהפעיל את הנשק הזה, שיש אותו לוועדת הכספים וכבר ראינו אותו - הנושא שעולה כאן

זאב אלקין: לדיון כרגע נראה לי הרבה יותר מתאים לכך מהנושא שעלה לדיון לפני שעה.

חיים אורון: אז תעצרו.

חיים אורון: מה אתם רוצים ממני?

אבישי ברוורמן: יש לי תמיד את הזכות לדבר אחרי הכנסת אורון.

אבישי ברוורמן: הוא אמר את הדבר הפשוט: הוא באופוזיציה.

אבישי ברוורמן: הוא תומך בכל הדברים האלה.

אבישי ברוורמן: הבעיה עם הגוף הזה – שהולכים אל התקשורת.

אבישי ברוורמן: אנשים הולכים, והחיים ממשיכים.

אבישי ברוורמן: אני, בגישתי הפרקטית, בימים ש - - ביצוע, הלכתי בגישה של חבר הכנסת אורון.

אבישי ברוורמן: אני אומר: אם יש לי קצת כוח אני מסמן 10 פרויקטים, מעביר להם כסף, שיקראו להם "קו עימות" או שם אחר, הלא חצי מהדברים, אנחנו יודעים, קוראים להם בשמות.

אבישי ברוורמן: השאלה היא הכסף.

אבישי ברוורמן: הכסף והביצוע.

אבישי ברוורמן: ברור שאנחנו נתמוך בקו עימות.

אבישי ברוורמן: אני פונה אליך, אתה איש הקואליציה.

אבישי ברוורמן: אז אני רוצה לשמוע - האם זה בנפשך עכשיו?

אבישי ברוורמן: אז בבקשה, תביא את אביגדור יצחקי, ויש פה עוד - - "קדימה" היא המפלגה הגדולה בישראל.

אבישי ברוורמן: יש פה 3 אנשים מ "קדימה".

אבישי ברוורמן: אז בבקשה, תביאו את הכספים האלה, תביאו את הדברים, ואני מבטיח לכם שאני, איש מפלגת "העבודה" אתמוך בזה.

אבישי ברוורמן: ואז, חבר הכנסת חיים אורון שהוא אחד מהצדיקים בבית הזה, שהוכיח לכולם את העדינות, הצניעות והיושר – ייצא גם נשכר.

אבישי ברוורמן: אני תומך בקו העימות, אני אאבק.

אבישי ברוורמן: אבל מעכשיו – זה מחזיר לך את הכדור.

אבישי ברוורמן: ש "קדימה" יובילו ואנחנו נלך אחריהם.

אבישי ברוורמן: פעם אחת.

אבישי ברוורמן: רונית תירוש: כמי שביקשה ליזום את הדיון, וכמי שהיא ריאלית - וישבתי בחוץ עם האנשים ואמרתי:

אבישי ברוורמן: הגדרת קו עימות לא בהכרח צריכה להיות מועתקת כלשונה.

אבישי ברוורמן: אנחנו אנשים פרקטיים, למודי ניסיון.

אבישי ברוורמן: אני באתי מרשות מבצעת.

אבישי ברוורמן: גם אמרתי לאלה שדיברתי אתם בחוץ: תבואו עם רשימה.

אבישי ברוורמן: לתת רשימה של צרכים אמיתיים שאין בלתם – באמת, לא נתנו מענה לשני דברים: אחד, תחושת הביטחון האישי,או אי הביטחון האישי והשני - נושא של הרהורי עזיבה, שאנחנו, כמדינה, צריכים למנוע אותה עוד באיבה.

אבישי ברוורמן: ואז, פירטתי תחת כל כותרת כזו מה צריך לפי דעתי, אבל הם מטיבים לדעת ממני.

אבישי ברוורמן: אני לא נאחזת בשם.

אבישי ברוורמן: קו העימות זה מעין סדין אדום.

אבישי ברוורמן: האוצר לא רוצה את זה.

אבישי ברוורמן: אז בואו נרד מהשם.

אבישי ברוורמן: כדי שהישיבה תהיה בכל זאת אפקטיבית- צריך להכין מהר רשימה, ושהוועדה תתמוך ברשימה, בהנחה שאנחנו מסכימים עם מה שיש בה, ואז נבוא בדרישה, ואם זה יובא עוד היום – נקדים את זה, לפני ישיבת הממשלה ביום ראשון.

אבישי ברוורמן: נאמר שוועדת הכספים תומכת בדרישות היישובים לתת להם מענים.

אבישי ברוורמן: אנחנו תומכים ברעיון.

חיים אורון: תשוו את זיקים, כרמיה, יד מרדכי ואת ברעם לשער הנגב.

אורית נוקד: נכון מאד.

חיים אורון: להשוות אותם.

חיים אורון: הם אל"ף והם בי"ת.

שי חרמש: קו עימות זה אוטוסטרדה.

שי חרמש: תתחילו עכשיו עם סל קניות- יתחיל משא ומתן של give and take עם האוצר, ובהצגה הזו כבר היינו.

רונית תירוש: מנכ"ל משרד ראש הממשלה אמר להם שהוא ירוקן את זה מתוכן.

שי חרמש: בואו נריב אתו אחרי שיש קו עימות.

קריאות: - - -

שי חרמש: לא היית פה כשעשו מאתנו צחק עם 52 מיליון שקל שליצמן עמד עם הרגליים האחוריות.

שי חרמש: הבטיחו הבטחות, גנבו את הכסף, החזירו – לא החזירו.

שי חרמש: הגדרת קו עימות זה אוטוסטרדה.

שי חרמש: כל השאר זה שוק פרסי.

שי חרמש: אל תיכנסו לזה.

יצחק וקנין: יש לי הצעה – שהוועדה ממליצה לממשלה להחיל על שדרות ויישובי עוטף עזה את ההטבות הניתנות במסגרת יישבי קו העימות בצפון.

יצחק וקנין: זה סעיף אחד.

יצחק וקנין: סעיף שני – הממשלה ממליצה לממשלה לצרף את היישובים הבאים למסגרת ההטבות שניתנו לשדרות ויישובי עוטף עזה: תלמי אליהו, אוהד, שדה ניצן וצוחר.

יצחק וקנין: האם מקובל?

חיים אורון: אם כבר הלכת על זה, אז - - ולצרף את ארבעת היישובים בצפון קו העימות: זיקים, כרמיה, גברעם ויד מרדכי למעמדם של היישובים בעוטף עזה.

קריאות: - - - שינויים בתקציב לשנת התקציב 2006

יצחק וקנין: אני מודה לכם, נעבור לחלק השני של הישיבה.

יצחק וקנין: יש לנו פניות תקציביות.

יצחק וקנין: פניה מספר 24 של התמ"ת.

דוד שטיינמיץ : השינוי התקציבי הראשון הוא שינוי בשל שירות התעסוקה.

דוד שטיינמיץ : זה שינוי פנימי – העברת כספים מהרזבה לסעיפים עצמם.

שי חרמש: אני נגד.

שי חרמש: תוציא את כולם ונחליט פה אחד - כל נושא יחידת הסמך הוא דבר לא ברור לי.

שי חרמש: ההתנהלות שלהם לא מובנת לי.

שי חרמש: איש לא מבין מה הם עושים.

שי חרמש: אני רוצה שיחידת הסמך תבוא לפה ותסביר מה היא עושה.

סמדר אלחנני: יחידת הסמך זו פניה אחרת.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: תודה, אישרנו.

יצחק וקנין: אנו עוברים לפניה מספר 25.

דוד שטיינמיץ : יש לנו איגוד שיתופי וכאן – רישום מהנדסים.

שי חרמש: אני בעד.

סמדר אלחנני: אתה מדבר על רישום מהנדסים?

דוד שטיינמיץ : כן.

דוד שטיינמיץ : רישום מהנדסים כאיגוד שיתופי.

דוד שטיינמיץ : מ"מ היו"ר יצחק וקנין: אושר.

סמדר אלחנני: הרי אתם עושים תחזית שמבוססת על מספר מהנדסים ואדריכלים.

סמדר אלחנני: מספרם לא משתנה משנה לשנה.

סמדר אלחנני: איך זה יכול להיות שההוצאה המותנית הזו גדלה ב- 2.3 מיליון?

סמדר אלחנני: פי שלושה.

דוד שטיינימיץ: זה לא שהיא גדלה.

דוד שטיינימיץ: בבסיס התקציב היא כבר נמצאת בגירעון.

דוד שטיינימיץ: כל פעם היינו מבקשים.

סמדר אלחנני: הכנת תקציב בשנה שעברה.

דוד שטיינמיץ : הם לא מגדילים לנו את זה.

סמדר אלחנני: אבל זו הוצאה מותנית.

דוד שטיינמיץ : גם כהוצאה מותנית הם לא מגדילים.

סמדר אלחנני: יש כאן משהו לא הגיוני.

דוד שטיינמיץ : היא נסמכת למשרד התמ"ת.

דוד שטיינמיץ : היא כרגע נמצאת במינוס, כי חסר לה כסף לתחזוקה.

שי חרמש: הם עושים דברים איומים.

שי חרמש: תסלח לי.

דוד שטיינמיץ : אין לי בעיה ליצור דיון בנושא הזה, אבל – דברים הכרחיים ש - -

שי חרמש: נדחה את הפניה, שהם יבואו לפה.

סמדר אלחנני: התקציב המקורי היה 45 מיליון שקל.

סמדר אלחנני: אתה מבקש תוספת של 3 מיליון.

סמדר אלחנני: זה היחידה לעניין העובדים הזרים.

סמדר אלחנני: זו יחידת הסמך.

סמדר אלחנני: אני שואלת אותך: עברה רק חצי שנה.

סמדר אלחנני: זו הערה כללית שלי לכל דבר, אבל תגיד: ה- 45 מיליון זה לכל השנה.

סמדר אלחנני: אנחנו מדברים על תקציב שהוא בערך 3.5 מיליון שקל לחודש.

סמדר אלחנני: מה שאתה מבקש פה זה תקציב לחודש.

סמדר אלחנני: אני שואלת כמה בוצע.

סמדר אלחנני: אני חושבת שצריך להביא לוועדה, כשמבקשים כזו תוספת - -

דוד שטיינמיץ : איזו תוספת?

סמדר אלחנני: זו תוספת לתקציב.

דוד שטיינמיץ : גם בשנה שעברה - - תקציב יחידת הסמך זה תקציב שהיה בזמנו - - משרד העבודה והרווחה.

דוד שטיינמיץ : גם כשהפרידו אותה עדיין נשארו ספיחים - - כי עובדה שהתקציב – אנחנו לוקחים את זה ממשרד התמ"ת.

דוד שטיינמיץ : - - זה לא אומר שהתקציב הוא - - הוא טיפה יותר, ישנם עדיין אלמנטים במשרד הרווחה מבחינת כוח אדם.

דוד שטיינמיץ : עדיין יש כוח אדם שקשור למשרד הרווחה שהוא עדיין ביחידת הסמך, ויש אלמנטים שעברו ל - -.

דוד שטיינמיץ : ההפרדה השלמה לא נעשתה עוד בשלמותה.

דוד שטיינמיץ : כל התקציב הזה – התקציב תפעול שלהם הוא גרעוני, וגם לפני שנה - - 2 מיליון שקל.

דוד שטיינמיץ : כל האלמנטים הללו הם אלמנטים שאנחנו -- .

דוד שטיינמיץ : כל היחידה זה תפעול ובשר.

דוד שטיינמיץ : אין בשר שם.

סמדר אלחנני: זו לא היתה השאלה שלי.

סמדר אלחנני: השאלה שלי היא כללית, אבל ישימה פה.

סמדר אלחנני: אני שואלת: כמה בוצע מהתקציב הזה .

סמדר אלחנני: מה שלא מקבלים –זה תקציב - - מה שאני מנסה להגיד זה שלדברים מהסוג הזה צריך לקבל את תקציב השנה שעברה, המקורי, את התקציב בפועל, לראות את התקציב המקורי של השנה הזו ולראות כמה בוצע ממנו.

סמדר אלחנני: אחרת אי אפשר להבין שום דבר.

סמדר אלחנני: לכן אני אומרת: זה לא מתייחס למה שאתה אמרת.

סמדר אלחנני: מה שאמרת זו בעיה אחרת של יחידת הסמך, מה שאני אומרת: אתה מבקש פה תקציב של חודש אחד.

דוד שטיינמיץ : לא חודש אחד.

קריאה: - - -

סמדר אלחנני: זה חודש.

סמדר אלחנני: עכשיו אנחנו ביולי.

סמדר אלחנני: אז זאת אומרת שיש עוד חצי שנה.

סמדר אלחנני: אז למה עכשיו בוער להגדיל את התקציב שלהם, כשבעצם – לא צריך להיות חסר לך תקציב של חודש.

סמדר אלחנני: באוקטובר או נובמבר נראה אם חסר תקציב של חודש.

דוד שטיינמיץ : אז אני אסביר לך - - מתעכבת משני סעיפים: מסעיף אחד שהוא 1,200,000 שקשור לתפעול כל המערכת, לתפעול ואחזקה, ואם היה פה את הסעיף הייתם רואים פה, ו- 2 מיליון לתגבור הלשכה המשפטית שם בעורכי דין.

דוד שטיינמיץ : הסעיף התפעולי שלהם הוא סעיף שנמצא ממש בגירעון.

דוד שטיינמיץ : אין להם כסף לשלם כרגע את החניה, את התפעול השוטף של המקומות שהם נמצאים.

דוד שטיינמיץ : 2 המיליון הנוספים זה הגדלת הסיוע המשפטי בעורכי דין.

דוד שטיינמיץ : כל הסעיף של הלשכה של היחידה הזו – היחידה הזו היא קשיחה מאד.

דוד שטיינמיץ : כל הסעיף קשור לסעיפי כוח אדם.

דוד שטיינמיץ : אין להם שם שום סעיף שקשור לדברים שהם לא כוח אדם או סעיפים קשיחים.

סמדר אלחנני: בשירותים מרכזיים אין לך אף כוח אדם, ובייעוץ משפטי יש לך – 1.

שי חרמש: תעצור פה - - .

שי חרמש: אתה עולה על מוקש.

שי חרמש: לך, תביא את היחידה.

יצחק וקנין: אנחנו דוחים את הדיון בבקשה עד שנקבל הסברים.

סמדר אלחנני: אני מבקשת עוד הערה – יש את העניין הזה שמחזירים להם את נקודות הזיכוי, לעובדים הזרים.

קריאה: למעסיקים.

סמדר אלחנני: לפי מה שאני קראתי – - - איך המשרד דואג לכך שאותם עובדים זרים , שהם כבר בחו"ל – יקבלו את הכסף - -

יצחק וקנין: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.