ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר , 2006-05-23 14:30

יעקב ליצמן: רבותי, אני פותח את הישיבה.

יעקב ליצמן: הנושא: הצעת חוק הסדרים משק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006), התשס"ו-2006 (מ-236) – פרק ט"ז, סעיפים 77 – תיקון חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות).

יהודה זמרת: במסגרת תיקון מס' 53 לחוק התכנון והבניה, תוקנה התוספת השלישית העוסקת בהיטל השבחה ונקבע כי הפטור - - -

יעקב ליצמן: החוק פה, ואנחנו מתנגדים.

משה גפני: אפילו אם היינו בעד, יש החלטת סיעה להתנגד.

יעקב ליצמן: אם הייתי חצוף הייתי מצביע עכשיו, אבל אני לא אעשה לכם את זה.

יעקב ליצמן: אבל אני נגד, חד משמעית.

יעקב ליצמן: אין סיבה לעשות את זה, שום סיבה לעשות את זה.

יהודה זמרת: אולי אני אסביר.

יעקב ליצמן: אין צורך, אני אף פעם לא אבין ואתה לא תוכל להסביר.

משה גפני: זה מאוד מעניין מה הם יסבירו.

יעקב ליצמן: יסבירו שבגלל שהערבים רוצים לפגוע ביהודים - - - זה מה שמסבירים בקשר לקיצבאות ילדים.

יהודה זמרת: מדובר על קרקע של הקדש ציבורי, ולא על מוסד ציבורי שמשמש לחינוך, לתרבות לדת - להם יש פטור.

יהודה זמרת: כאשר הקדש ציבורי מחזיק דירת מגורים, שהוא ירש אותה, את אותה דירת מגורים הוא יכול להשביח.

יהודה זמרת: צריך לזכור שהרשות מקומית - - -

יעקב ליצמן: והפירות של זה הולכים להקדש?

יהודה זמרת: לא, אבל הרשות המקומית צריכה לממן.

יהודה זמרת: ברגע שהשביחו - - -

יעקב ליצמן: אני שואל אותך ואתה לא עונה לי.

יעקב ליצמן: האם הפירות של מה שאתה אומר נשארים להקדש, פרטי?

יהודה זמרת: זה נשאר להקדש אבל צריך לזכור שהרשות - - -

יעקב ליצמן: זאת אומר שאתה פוגע בהקדש.

יהודה זמרת: אבל הרשות המקומית אמורה לממן את הפיתוח שנובע מההשבחה.

יהודה זמרת: בסופו של יום אנחנו באים ואומרים שהיא אמורה לממן את זה מהקופה ובעצם התנאי למימוש אותה תכנית בניה היא מהיטל ההשבחה.

יעקב ליצמן: אני חייב להגיד לפרוטוקול שלא הבנתי.

יעקב ליצמן: אני לא מבין דבר אחד – שנותנים להקדש, ונשאר בהקדש ועבור ההקדש, אז מה קרה שאתם פתאום - - -

יהודה זמרת: הרשות המקומית אמורה לממן את הפיתוח.

יהודה זמרת: ברגע שאנחנו לוקחים ממנה את מקורות ההכנסה שלה, וראינו פה הבוקר את הבעיות הכספיות של הרשויות המקומיות.

יהודה זמרת: אלה המקורות לממן את הפיתוח.

יעקב ליצמן: אתה רוצה לדבר איתי מי גם לבעיה של הרשויות?

יעקב ליצמן: אתה רוצה?

יעקב ליצמן: נפתח דיון ואני אגיד לך מי עשה את זה, מי הרס את הרשויות המקומיות?

יעקב ליצמן: לא אחר מאברהם פורז שהיה שר פנים וביבי נתניהו שהיה שר האוצר.

יעקב ליצמן: אני אומר את זה לפרוטוקול.

יעקב ליצמן: הם הרסו את הרשויות המקומיות – שניהם.

יעקב ליצמן: אחד היה פראייר, כולם תפסו כאן - - - לצערי הציבור תפס את זה אחרי שתי קדנציות ושלחו אותו הביתה.

יעקב ליצמן: והשני, כמעט הביתה.

משה גפני: זה לא לפרוטוקול.

יעקב ליצמן: הכל לפרוטוקול.

יעקב ליצמן: כל מילה שאמרתי, אני לא מסתיר.

יעקב ליצמן: אפשר לצטט אותי איפה שאתם רוצים.

יעקב ליצמן: מי הרס את הרשויות המקומיות, שהם בוכים כאן?

יעקב ליצמן: אני אומר לך את זה גם כאופוזיציה וגם קואליציה בקדנציה הקודמת.

יעקב ליצמן: הרי מנסים סוף סוף קצת לשחזר ולהגיע חזרה למה שהיה ב-2005.

יעקב ליצמן: השר היה כאן, וחבל שאתה לא שמעת את השר קודם.

יהודה זמרת: שמעתי, אבל - - -

יעקב ליצמן: השר אמר קודם שזה היה הרס.

יהודה זמרת: אבל הגירעון יילך ויגדל אם אנחנו נוריד את מקור ההכנסה הזה שכרגע ניצב וקיים, אנחנו אך ורק נחמיר את המשבר.

יהודה זמרת: לכן אנחנו מבקשים להתלות.

יהודה זמרת: היו"ר יעקב ליצמן: תסביר לי אתה.

יהודה זמרת: אתה בא ופוטר מארנונה את הרכבת, את כולם את פוטר מארנונה.

יהודה זמרת: אתה לא אמרת לי לרגע אחד, מילה אחת, שהם בחובות, צריך להציל אותם.

יהודה זמרת: אני לא רוצה להגיד כמה, עשרות מיליוני שקלים בהינף חד אתה מציע כאן לפטור אותם.

יהודה זמרת: לפני שעתיים זה היה.

יהודה זמרת: יש עמדת ממשלה ואני כפוף לעמדת הממשלה.

יעקב ליצמן: או.

יעקב ליצמן: קיי תודה רבה.

יעקב ליצמן: אז תגיד שזאת עמדת ממשלה.

יעקב ליצמן: אל תסביר לי את זה כאילו שאתה מבין את זה.

יעקב ליצמן: יש עמדת ממשלה לכל הצעת חוק פרטית, במיוחד כשזה דתי, אתם רוצים להרוס.

יעקב ליצמן: זה רשום בפרוטוקול.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: זאת התשובה לך, אם לא הבנת קודם.

יעקב ליצמן: לפני שעתיים ישב כאן שאול צמח והסביר כמה זה נכון לפטור את הרשויות מארנונה, עשרות עשרות מיליוני שקלים, עבור כל מיני גופים שמרוויחים כסף.

יעקב ליצמן: פילנטרופים, שתורמים אחר כך, ואני מאוד מכבד אותם, אבל למה לפטור מארנונה?

יהודה זמרת: מתן פטור מארנונה, כפי שנקבע בחוק ההסדרים, זאת עמדת הממשלה.

יעקב ליצמן: אם זאת עמדת הממשלה, אז אל תגיד לי הסברים שהבנת למה זה כן וזה לא- - -

יהודה זמרת: אני מסביר למה זה הוצע, אני לא יכול להסביר - - -

יעקב ליצמן: לדעתי אתה לא מבין את שני הדברים.

יעקב ליצמן: זה פוליטיקה, זה בסדר גמור, אתה לא חייב להגיב.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: מה הדבר השני?

יהודה זמרת: הדבר השני הוא הפטור.

יהודה זמרת: כיום עד 120 מ' אנחנו נותנים פטור.

יהודה זמרת: מעבר לזה - - -

יעקב ליצמן: עוד פעם.

יעקב ליצמן: למה אתה אומר 120 מ'?

יעקב ליצמן: תקשיב טוב מה שאתה עושה.

יעקב ליצמן: לפחות לפרוטוקול שאתה מפחד להסביר אני אסביר.

יעקב ליצמן: מה שאתה עושה כאן

יעקב ליצמן: זה שיש משפחה עם 10 ילדים שזכאים ל- 120 מ"ר הוא מחייב אותנו לשלם.

יהודה זמרת: 160 מ"ר.

יהודה זמרת: הוא משלם על ההפרש בין 120 מ"ר לשווי- - -

יעקב ליצמן: מה זה משנה ההפרש?

יעקב ליצמן: למה מגיע לאדם עם ילד אחד פטור על 3 חדרים, ולמה בן אדם שיש לו 10 ילדים ויש לו 120 מ"ר אין לו פטור, לא מגיע לו?

יהודה זמרת: לפטור, כפי שהוא מופיע היום, לא תלוי במצב הסוציואקונומי של מי שנמצא שם ולכן הוא יחול - - -

יעקב ליצמן: למה הוא לא תלוי?

יעקב ליצמן: כי אתה באת לפני קדנציה - - - תראה, אני מקווה שאתה לא חושב שבאתי מחלם אתמול.

יעקב ליצמן: אני יודע בדיוק מי שעשה את זה.

יעקב ליצמן: אתה עשית את זה.

יעקב ליצמן: זה קודמך, הוא קודם כל ביטל את זה שאין פטורים לפי מצב סוציואקונומי ואחר כך אתה אומר לי אין.

יעקב ליצמן: עכשיו אתה אומר ליף "גם את זה לא".

יהודה זמרת: פה מדובר על היטל השבחה ופטור מארנונה.

יעקב ליצמן: אני אומר לפרוטוקול שגם לזה אני מתנגד.

יעקב ליצמן: אני חיכיתי לזה.

יעקב ליצמן: מרגיז אותי שעושים את זה בתמימות.

יעקב ליצמן: אתה אומר לי שזאת החלטת ממשלה?

יעקב ליצמן: אני מרים ידיים.

יעקב ליצמן: בגלל זה אנחנו לא מצטרפים.

משה גפני: שאלה ליהודה זמרת.

משה גפני: תראה, אתה ממש הסברת את זה בשכנוע עצמי עמוק.

יעקב ליצמן: אני לא חושב שהוא שוכנע.

יהודה זמרת: למען הגינות, אני התנגדתי להצעת החוק, כנציג הממשלה, ביום שהיא עברה.

משה גפני: אני זוכר את זה.

משה גפני: בכל זאת הכנסת החליטה, הכנסת היא הריבון.

משה גפני: השאלה היא, אם זה כל כך חמור, למה הממשלה לא מציעה לבטל.

יהודה זמרת: נוכח המצב הקשה של הרשויות היום, השתנו הנתונים, השתנו התנאים.

יהודה זמרת: במצב הקיים אנחנו מטים את הכף.

יהודה זמרת: אם מצב הרשויות המקומיות וההכנסות שלהם ישתנו, והיכולת להרחיב את מסגרת הפטורים תגדל, אפשר לשקול בממשלה מה לעשות איתם.

יהודה זמרת: במצב הקיים - - -

משה גפני: היושב ראש צודק.

משה גפני: אתה באמת לא אשם בעניין הזה.

משה גפני: אם אכן המצב הוא שזה לא תלוי בחוק עצמו אלא במצב הקשה של הרשויות, וזאת הסיבה שאתם לא מבטלים את החוק אלא רק מתלים אותו, אז איך יכול להיות שתוך כדי דיבור, באותו חוק, אתם מביאים פטורים של מאות מיליוני שקלים מארנונה לרשויות.

משה גפני: הרי המצב קשה.

יהודה זמרת: אני אומר שיש החלטת ממשלה.

יעקב ליצמן: תודה רבה אדוני.

יעקב ליצמן: את יודעת מה?

יעקב ליצמן: אני אפילו לא מקריא את זה.

יעקב ליצמן: אני לא רוצה להקריא את זה.

יעקב ליצמן: 2.

יעקב ליצמן: פרק ט: מינהל מקרקעי ישראל.

יעקב ליצמן: סעיפים 27, 28, תיקון חוק מינהל מקרקעי ישראל

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף הבא, פרק ט: מינהל מקרקעי ישראל.

יעקב ליצמן: סעיפים 27, 28, תיקון חוק מינהל מקרקעי ישראל.

יוסי גורדון: מה שאנחנו מביאים כאן זה תיקון חקיקה הנדרש בהתאם למסקנות ועדת גדיש שאותם אישרה שממשלה.

יעקב ליצמן: אני יכול להצביע?

יוסי גורדון: אתה באופוזיציה, איך אתה יכול להצביע?

יעקב ליצמן: אין לי זכות הצבעה?

יוסי גורדון: אנחנו מביאים כאן את תיקוני החקיקה הנדרשים כתוצאה ממסקנות ועדת גדיש, שכמו שאמרתי, אושרו בממשלה.

יוסי גורדון: עיקרי המסקנות באים משני מקומות: אחד, כדי להקל על החוכרים ושניים, כדי הוריד את הלחץ על המינהל.

יוסי גורדון: הדבר המרכזי בהם זה העברת הבעלות על הקרקע העירונית הבנויה כבר, מהמינהל למקומות בהם יש חכירה לדורות, ושהקרקע מהוונת כבר - להעביר את זה לבעלות של החוכרים.

יוסי גורדון: מאחר ומשפטית הפער הוא גם לא כל כך גדול בין חכירה ל-99 שנה לבין בעלות, אבל מאחר והבעלות היא כיום עדיין של המינהל, אז כבעלים, יש הרבה סירבול, כל פעם שרוצים להעביר בעלות, כל פעם שרוצים לעשות כל מיני שינויים.

יעקב ליצמן: מי מתנגד לזה?

יעקב ליצמן: חשבתי שזה רק אני.

יוסי גורדון: אתה?

יעקב ליצמן: אני באופוזיציה, אני חייב להתנגד לכל דבר.

יוסי גורדון: ברמה המקצועית אתה תומך.

יעקב ליצמן: לא יכול להיות שהממשלה הזאת תגיד שזה יום ואני אסכים לזה.

יעקב ליצמן: אני אסביר לכם בטוב טעם, כפי שהפקיד קודם הסביר למה עכשיו לילה.

יעקב ליצמן: תשתכנעו כאן, כמו שאני השתכנעתי קודם.

משה כהן: אני מאיגוד הבנקים.

משה כהן: שלחנו מכתב לכבודו.

משה כהן: היום, בהצעה שנותנים, המצב של הרישום הוא שהרישום יתנהל בשתי רשויות – במינהל ובחברות משכנות.

משה כהן: כל השיעבודים של כל הבנקים וכל גורם אחר מתנהל בחברות המשכנות.

משה כהן: במצב שהמינהל רושם היום רק בעלות ולא רושם את השיעבודים לכל גורם שהוא, לבנקים, או לכל גורם אחר, יווצר מצב שיועברו הדירות בחכירה והבנקים יישארו ללא ביטחונות.

משה כהן: זה מצב אחד.

סטניסלב שוורצביין: זה פטור.

משה כהן: מצב שני הוא של שעת הרישום.

משה כהן: הביטחונות שלנו רשומים בתאריך מסויים.

משה כהן: ברגע שנעשה את ההעברה, הרישום יתבצע מרגע ההעברה ואז יש זכות קדימות למי שרשם קודם.

משה כהן: במידה - - -

יעקב ליצמן: בעצם אתה רוצה שהמצב הקיים יישאר.

משה כהן: יישאר עם התאריך הקודם.

יעקב ליצמן: יש לך הרבה שיעבודים שמזמן היית צורך להוריד.

יעקב ליצמן: עד שאתם מורידים שיעבודים הנשמה יוצאת, אבל בסדר.

הרצל יוספיה: אני גזבר עירית ראשון לציון.

הרצל יוספיה: אני סומך עליכם שאתם לא תיתנו יד לחוק ההסדרים, אבל בנושא הזה של רישום בטאבו הוא אחת הפעולות החשובות ביותר של מערכת הגביה.

הרצל יוספיה: אדם יכול להתחמק שנים מתשלום, עד שמגיע היום שלו לבצע העברה.

הרצל יוספיה: מה שרוצים פה לעשות זה לעקוף את הרשויות המקומיות.

יעקב ליצמן: אבל רוצים להקל על האנשים.

הרצל יוספיה: הכל טוב ויפה.

הרצל יוספיה: דיברנו בבוקר על הנושא של התייעלות אבל מצד שני מוחקים - - -

יעקב ליצמן: אתה פשוט מאלץ אותי לתמוך בממשלה.

יעקב ליצמן: זה נורא חמור.

יעקב ליצמן: הם רוצים להקל על האנשים.

יעקב ליצמן: הם אומרים רבותי, נגיע הזמן, תרדו מאיתנו.

יעקב ליצמן: תשכנע אותי מה רע בזה?

יעקב ליצמן: חוץ מזה שהם בקואליציה, מה רע בזה?

הרצל יוספיה: אז למה רק לגבי קרקעות של המדינה?

הרצל יוספיה: היו"ר יעקב ליצמן: במקרה זה הכל רק במינהל.

הרצל יוספיה: אפשר לקבל החלטה של העברה בטאבו לא צריכה אישור של הרשות המקומית.

הרצל יוספיה: מה עם החובות של אותו אדם?

אושרת שלומוב יץ: ההשגה שלנו לגבי הנוסח כמו שהוא שאין אבחנה בין מקרקעי רשות הפיתוח והמדינה לבין מקרקעי קק"ל.

אושרת שלומוב יץ: זה מדבר על כל הקרקעות שמונהלות במינהל וגם קרקעות קק"ל בתוך העניין הזה.

אושרת שלומוב יץ: אנחנו מתנגדים להעברה הזאת מבלי שאנחנו נשלוט על הקרקעות שלנו.

יעקב ליצמן: אולי תסבירי לי מה זה שליטה?

יעקב ליצמן: יש לכם היום קרקעות ששיכות למינהל ורוצים להעביר את זה על שמכם?

יעקב ליצמן: לא הבנתי.

יעקב ליצמן: אולי מישהו יסביר לי?

רחל זכאי-נוימן: בהתאם לחוק מקרקעי ישראל, כדי להעביר בעלות במקרקעי קק"ל יש צורך בהסכמת קק"ל.

רחל זכאי-נוימן: אותו דבר עצמו ימשיך ויהיה כאשר בסעיף קטן ח' נאמר: הוראות סעיף זה באות להוסיף על כל דין.

רחל זכאי-נוימן: הוראות סעיף זה יחולו בכפוף להוראות חוק מקרקעות ישראל".

יעקב ליצמן: הבנתי.

דורית זיידמן: אני מטעם איגוד הבנקים.

דורית זיידמן: הצעת החוק כן מתייחסת לכך שככל שהחוכר העניק לצדדים שלישיים זכויות, הזכויות האלה תישמרנה.

דורית זיידמן: ההצעה לא מעלה איזה מנגנון שיבטיח את הזכויות של הצדדים השלישיים.

דורית זיידמן: כיוון שזה לא כתוב צריך להבטיח שבאיזשהו אופן זה יוסדר.

יעקב ליצמן: הרי לאורך כל החוק הם מתחייבים לעשות את זה.

יעקב ליצמן: ממה את חוששת?

דורית זיידמן: אני חוששת שהרישום לא ישקף את מצב הזכויות האמיתי.

דורית זיידמן: משום שככל שרשומות זכויות חכירה, הן יכולות להיות רשומות בשלושה מקומות: אחד בטאבו, שממנו אני לא פוחדת, כי שם אם רשומה חכירה, ואם יש זכויות אז מן הסתם הן רשומות גם בטאבו.

דורית זיידמן: שני המקומות האחרים זה במינהל עצמו או אצל החברות המשכנות.

דורית זיידמן: בדרך כלל כל השיעבודים ההתחייבויות רשומות דווקא אצל החברות המשכנות ולא במינהל כי המינהל העביר את נטל ניהול הרישום לגופים הרושמים.

דורית זיידמן: באיזה אופן ייאסף המידע על ידי הגופים הרושמים?

דורית זיידמן: על מי תהיה האחריות במקרה של רישום סעיף מפנה?

דורית זיידמן: האם יפנו אל הבנקים או אל הצדדים השלישיים ויוודאו איתם שהאופן שבו הרישום יתבצע משקף את המצב כמו שהם ערים לו?

דורית זיידמן: לפי איזה מסמכים יירשמו השיעבודים?

יוסי גורדון: אענה קודם לנציג הרשויות המקומיות.

יוסי גורדון: מבחינתן המהלך הוא נייטראלי.

יוסי גורדון: זאת אומרת, כל העברת בעלות בעתיד שומרת על זכותם וכל העברה עתידית שתהיה כשבעל הנכס ירצה להעביר אותו למישהו אחר ולבוא לטאבו כדי להעביר את הבעלות, הוא יהיה זקוק להוכחות שאת החובות שלו הוא שילם.

יוסי גורדון: המהלך הזה הוא מהלך נייטראלי מבחינתם.

יוסי גורדון: זאת אומרת, גם אם אני לא עושה את המהלך בכלל, המצב לא משתנה.

יוסי גורדון: זה לא שיש איזה הזדמנות לתפוס אותו במהלך שאם אני לא עושה אותו.

יוסי גורדון: אנחנו כדי לייעל את התהליך, הרי אנחנו מעבירים הרבה הרבה מאוד דירות.

יוסי גורדון: אנחנו נעביר אותן בצורה מרוכזת לטאבו ולכן המהלך הזה נועד לייעל את המהלך הזה.

יוסי גורדון: שוב, מבחינת הרשויות, הן נייטראליות לחלוטין למהלך.

יוסי גורדון: מצבן לא הוטב ולא הורע כתוצאה מהמהלך.

יעקב ליצמן: באתם על סיפוקכם, כולם?

יעקב ליצמן: שתיקה כהודאה.

משה כהן: לקבל אישור מהעיריה לוקח יום.

יעקב ליצמן: אבל זאת בירוקרטיה.

יעקב ליצמן: זה ייקח יום אבל עד שמגיעים ליום הזה זה לוקח שנה.

יוסי גורדון: אנחנו בכלל לא שולחים את התושבים לעשות את זה.

משה כהן: ישנן עלויות, כמו עלויות של תשתיות פיתוח שמי שחייב בהן זה המינהל.

יעקב ליצמן: יצטרכו עכשיו לסדר את הנושא.

משה כהן: לא, זה לא החוכר.

משה כהן: מה שקורה פה הוא שמעבירים בעלות.

משה כהן: החוב נשאר של המינהל.

משה כהן: המינהל לא ישלם את זה כי הדירה כבר לא שלו.

יעקב ליצמן: בניגוד להשקפתי אני נאלץ לתמוך בממשלה, על אף שזה ממה קשה.

יעקב ליצמן: אני חושב שהם צודקים במקרה הזה.

יעקב ליצמן: היועצת המשפטית, בבקשה להקריא את החוק.

שמרית שקד: הערה קטנה, אדוני.

שמרית שקד: בסעיף קטן ב' המוצע נאמר: "שלח המינהל לחוכר הודעה, בדואר רשום, בתקופה שמיום א' בטבת התשס"ו (1 בינואר 2006)".

שמרית שקד: אנחנו לא רוצים שהחוק יחול רטרואקטיבית לכן אנחנו מציעים או לקבוע את מועד תחילתו של החוק - - -

רחל זכאי-נוימן: זה רק יועיל אם זה יהיה 5 שנים מהיום.

סטניסלב ששוורצביין: מ-1 ביולי ל-5 שנים.

שמרית שקד: מקריאה את פרק ט: מינהל מקרקעי ישראל "17.

שמרית שקד: בחוק מינהל מקרקעי ישראל, התש"ך-1960, אחרי סעיף 4טז יבוא: 4יז.

שמרית שקד: א.

שמרית שקד: בסעיף זה – "בניין רווי" – בנין הבנוי על מקרקעי ישראל; בשתי קומות לפחות, שיש בו לא פחות מארבע דירות – דירה אחת לפחות בכל קומה, ושמתקיימים בו שניים אלה: (1).

שמרית שקד: הוא נבנה כדין, בהסכמת המינהל;"

יעקב ליצמן: יש בכלל דבר כזה נבנו כדין?

יוסי גורדון: פשוט לא רצינו לתת למישהו שבנה בלי היתר בבניה.

יעקב ליצמן: שאלתי אם יש דירות שניבנו כדין, לא קיבלתי תשובה.

רחל זכאי-נוימן: אפשר למצוא כאלה.

יעקב ליצמן: אפשר למצוא, זאת התשובה.

פנינה פירסטון: אני רוצה לשאול למה זה מוגבל ל-4 דירות בבניין.

פנינה פירסטון: למה לא לתת לכל מי שחוכר?

פנינה פירסטון: למה להגביל את זה ל-4 דירות, לפחות 2 קומות?

עליזה קן: זאת ההגדרה של בנייה רוויה בוועדת גדיש יש פיתרון גם לבניה האחרת.

יעקב ליצמן: לפרוטוקול, האם מה שאתם עושים חל על כל הדירות.

עליזה קן: על כל הבניה הרוויה.

יוסי גורדון: אני אתייחס לכך.

יוסי גורדון: בוועדת גדיש, הסיכום היה שבבנייה רוויה אנחנו עושים את זה בחינם וגם באופן מרוכז.

יוסי גורדון: בשביל זה צריך את תיקון החקיקה.

יוסי גורדון: בבנייה נמוכה, מי שיש לו מגרש - - -

יעקב ליצמן: ואם יש לה פנטהאוס?

יוסי גורדון: פנטה

יוסי גורדון: אוס זה בניה רוויה, זה בסדר.

יוסי גורדון: בבניה נמוכה, כשיש בית אחד בודד שעומד, אז עדיין אפשר יהיה לעשות את העברת הבעלות, אבל זה יהיה באופן פרטני ולא באופן מרוכז.

יוסי גורדון: היו"ר יעקב ליצמן: גברתי, זאת התשובה, משהו יותר טוב לא תקבלי.

שמרית שקד: ממשיכה בהקראה.

שמרית שקד: "(2) הוא רשום בפנקס הבתים המשותפים לפי הוראות חוק המקרקעין, או ראוי להירשם כאמור; "הקניית בעלות" – הקניית בעלות בדירה בבנין רווי, בלא תמורה, לחוכר של אותה דירה; "חוזה חכירה מהוון" – חוזה חכירה שיתרת תשלום דמי החכירה על פיו שולמה מראש, במלואה, בהתאם להוראותיו ולהחלטות המועצה; "חוכר" – מי שרשום או זכאי להירשם, בפנקסים, כחוכר של דירה בבנין רווי, על פי חוזה חכירה מהוון למטרת מגורים, למעט חוכר משנה; "חוק המקרקעין" – חוק המקרקעין, התשכ"ט-1969; "חוק התכנון והבניה" – חוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965; "דירה", "חכירה", "לשכת רישום", "פנקסים", "רשם", "שטר עסקה" – כמשמעותם לפי חוק המקרקעין; "תשלומי החובה" – אגרות, מסים, היטלים, ארנונות או תשלומי חובה אחרים המגיעים למדינה, לרשות מקומית, או למוסד תכנון כהגדרתו בחוק התכנון והבניה.

שמרית שקד: (ב) שלח המינהל לחוכר הודעה, בדואר רשום, בתקופה שמיום- - - "

שמרית שקד: התאריכים ישונו בהתאמה, כמובן.

שמרית שקד: כאן שינינו מ- 1.7.

שמרית שקד: 2006 עד יום - - - בהתאמה.

שמרית שקד: ממשיכה בהקראה: "על כוונת המינהל להקנות לו בעלות בדירה בבנין רווי שאותה הוא חוכר (בסעיף זה – ההודעה לחוכר), יחולו הוראות אלה: (1) הסכים החוכר, בכתב, להקניית הבעלות על סמך ההודעה לחוכר (בסעיף זה – כתב ההסכמה), או לא הודיע למינהל, בתוך 90 ימים מיום משלוח ההודעה לחוכר, על התנגדותו להקניה כאמור, והבנין הרווי שבו נמצאת הדירה נרשם בפנקס הבתים המשותפים לפי הוראות חוק המקרקעין, רשאי המינהל להגיש ללשכת הרישום בקשה בחתימתו לרישום הבעלות על שם החוכר על סמך ההודעה לחוכר (בסעיף זה – בקשה לרישום); (2) הגיש המינהל ללשכת רישום בקשה לרישום לפי הוראות פסקה (1), יחולו הוראות אלה: (א) הרשם ירשום בפנקסים את הבעלות בדירה על שם החוכר, ובלבד שבבקשה לרישום ייכלל אישור מאת המינהל שלפיו נשלחה הודעה לחוכר, והחוכר הסכים להקניית הבעלות או לא הודיע למינהל על התנגדותו להקניה כאמור בתוך התקופה האמורה בפסקה (1); (ב) לא יידרשו, כתנאי לרישום הבעלות על שם החוכר, מסמכים או אישורים נוספים על האישור האמור בפסקת משנה (א), ובכלל זה שטר עסקה, ייפוי כוח מאת החוכר, ומסמך או אישור המהווים הוכחה כי שולמו תשלומי החובה.

שמרית שקד: (ג) (1) המינהל רשאי, בהודעה לחוכר, להתנות את הקניית הבעלות לפי סעיף זה בתנאים ובהגבלות לענין הקניית זכויות בדירה בעתיד או התחייבות להקניה כאמור, מידי החוכר או מידי אדם אחר שיהיה בעל זכויות לגביה, ובלבד שלא ייקבעו סוגי תנאים או הגבלות שלא חלו על העברת זכותו של החוכר בדירה, במועד משלוח ההודעה לחוכר.

שמרית שקד: 2) קבע המינהל תנאי או הגבלה כאמור בפסקה (1), יציין זאת בבקשה לרישום, והרשם ירשום הערה על כך בפנקסים; נרשמה הערה כאמור, לא תירשם בפנקסים עסקה הסותרת את תוכן ההערה.

שמרית שקד: (ד) ההודעה לחוכר, כתב ההסכמה, ורישום הבעלות על שם החוכר לפי הוראות סעיף זה, לא ייחשבו – (1) לענין חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ"ג-1963 – כמכירת זכות במקרקעין; (2) לענין התוספת השלישית לחוק התכנון והבניה – כמימוש זכויות במקרקעין.

שמרית שקד: (ה) הוראת כל דין האוסרת רישום זכויות בפנקסים כל עוד לא שולמו תשלומי החובה במלואם לא תחול על רישום הבעלות בדירה על שם החוכר לפי סעיף זה; ואולם לא תירשם בעתיד, בפנקסים, העברת זכויות בדירה, המותנית לפי דין בהוכחת תשלומי החובה, מידי מי שהיה חוכר ונרשם כבעלים לפי הוראות סעיף זה, אלא לאחר הוכחת תשלומם של תשלומי החובה שהיו נדרשים בעת רישום זכות הבעלות על שמו אלמלא הוראות סעיף קטן זה.

שמרית שקד: (ו) העניק חוכר, ביחס לזכותו לגבי דירה בבנין רווי, זכות כלשהי לאדם אחר, או שזכותו כאמור עוקלה או שהוצא לגביה צו בידי בית משפט או רשות אחרת, לפי דין, ולאחר מכן הוקנתה הבעלות בדירה לחוכר לפי סעיף זה, יראו את זכותו של האדם האחר, את זכותו של המעקל או את הצו, לפי הענין, כזכות או כצו החלים ביחס לבעלות שקיבל החוכר לפי הוראות סעיף זה; המינהל יביא לידיעתו של החוכר, בהודעה לחוכר, את תוכן הוראת סעיף קטן זה.

שמרית שקד: (ז) הוראות סעיף זה באות להוסיף על הוראות כל דין אחר, ואולם במקרה של סתירה, יגברו הוראות סעיף זה.

שמרית שקד: (ח) על אף הוראות סעיף קטן (ז) – (1) הוראות סעיף זה יחולו בכפוף להוראות חוק מקרקעי ישראל, התש"ך-1960; (2) אין בהוראות סעיף זה כדי למנוע מהמינהל או מהחוכר רישום הבעלות בדירה בבנין רווי על שמו של החוכר, על סמך שטר עסקה, לפי הוראות חוק המקרקעין.

שמרית שקד: " תיקון חוק מקרקעי ישראל 28.

שמרית שקד: בחוק מקרקעי ישראל, התש"ך-1960, בסעיף 2(7), במקום "מאה אלף דונם" יבוא "מאתיים אלף דונם".

יעקב ליצמן: מה אומר סעיף 28?

עליזה קן: מדובר במס על הקרקע, זאת התקרה המקסימלית, זה מגדיל את המס.

יעקב ליצמן: אם אני מצביע ונמנע זה נופל.

יעקב ליצמן: לא צריך לעשות כלום.

יוסי גורדון: שכחת קודם להקריא משהו.

יעקב ליצמן: לא שכחתי, סירבתי, תדייק.

יעקב ליצמן: לא שכחתי.

יעקב ליצמן: יש כאן עשרים עדים שסירבתי להקריא את החוק, שני חוקים הכוונה.

יעקב ליצמן: נכון?

יוסי גורדון: שני הסעיפים.

יעקב ליצמן: סעיף אחד שמדבר על שני חוקים.

יעקב ליצמן: אז תודה רבה רבותי.