הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 125, 2008-04-02 08:45

ליה שמטוב: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה.

ליה שמטוב: הישיבה היום היא מאוד מיוחדת כי הגיעה אלינו משלחת מאוד מכובדת מרומניה, חברי הפרלמנט הרומני שהם חברים בוועדה לקידום מעמד האישה.

ליה שמטוב: הוועדה בראשותו של חבר הכנסת גדעון סער ביקרה בשנה שעברה ברומניה ועכשיו אנחנו מקבלים את המשלחת הרומנית אצלנו בכנסת ישראל.

ליה שמטוב: בזמן הקצר שאני מכהנת כיושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האישה, הצלחנו להעביר בקריאה שנייה ושלישית חוק מאוד חשוב שהוגש על ידי חבר הכנסת גדעון סער וחברות כנסת אחרות שחברות בוועדה.

ליה שמטוב: גם היום יעלה חוק חשוב במליאה בקריאה שנייה ושלישית, חוק של חברת הכנסת עמירה דותן.

ליה שמטוב: אני רוצה להעביר את השרביט לחבר הכנסת גדעון סער שהיה יושב-ראש הוועדה.

גדעון סער: תודה רבה גבירתי היושבת-ראש.

גדעון סער: אני רוצה לברך את המשלחת הרומנית בראשות חברת הפרלמנט גברת מינודורה קליבטי.

מרית דנון: שמי מרית דנון.

מרית דנון: בוקר טוב, אני מבקשת לקדם אתכן בברכה בביקורכן בישראל ואנו נשמח מאד לחלוק את הנסיון הנוגע למעמד האשה בשתי המדינות.

מרית דנון: אני מנהלת הרשות לקידום מעמד האישה בישראל.

מרית דנון: בישראל אין לנו משרד ממשלתי מיוחד הדן, מטפל בסוגיות של האשה.

מרית דנון: במקום זאת הוסמכה הרשות למלא תפקיד זה ואנחנו עמיתים מקבילים למשרדי ממשלה במדינות אחרות.

מרית דנון: אנחנו פועלים מתוך משרד ראש הממשלה, מנהל הרשות מתמנה על ידי הממשלה על בסיס ההמלצות של ראש הממשלה.

מרית דנון: אנחנו משמשים כגוף על אשר עליו לתאם בין כל הפעילויות של הממשלה, השלטון המקומי והארגונים החוץ ממשלתיים בישראל.

מרית דנון: הרשות הוקמה ב-1998 לפני עשר שנים על פי דין, מתוחזקת על פי דין והחוק קבע את תפקידיה ומטרותיה.

עירית גזית: ויצ"ו מעניקה גם סיוע והדרכה להשגת קידום מעמד האשה.

עירית גזית: בהיותה ארגון נשים ויצ"ו מתמקדת בפעילות שלה בקידום האשה וזכויות האשה כמו גן רווחת האשה.

עירית גזית: הפעילויות בתחום זה הן מאד כוללניות בטווח של קידום האשה בפוליטיקה וקידום חקיקה בנושא זכויות האשה.

עירית גזית: אנחנו מקיימים קו חם לנשים מוכות, אנחנו מפעילים שני מקלטים לנשים מוכות ולילדים.

עירית גזית: יש לנו שלושה מרכזים לטיפול ומניעת אלימות ויש לנו גם בתי ספר למנהיגות פוליטית.

מיכל יודין: אני יושבת ראש עמותה בשם כ"ן, כוח נשי לישראל.

מיכל יודין: אנחנו מתמקדים בסדר יום אחד שהוא חיזוק האשה בפוליטיקה משום שאנחנו סבורים שהבאה לשינוי חברתי בכל הסוגיות החברתיות הפנימיות תהיה בעלת משמעות אם הנשים יהיו בכנסת, בממשלה וברשויות המקומיות.

מיכל יודין: אנחנו פעילות על פי סדר היום שלנו כאשר למזלנו יש מודעות והבנה שהפוליטיקה אינה מילה גסה אלא מקום שבו מתקבלות ההחלטות החשובות ביותר בחיי מדינה ורשויות מקומיות והבנה שקיימת אחריות המוטלת על האזרח להיות פעיל ולהשתתף במפלגות, אירועים ופעילויות ולהשתתף בבחירות ולהצביע.

מיכל יודין: כיום לרבה הצער בגלל המצב הפנימי האנשים מאד מפוכחים ואחוז הבוחרים יורד מבחירות לבחירות.

מיכל יודין: אנחנו בעבודה מאד מאומצת לקידום החשיבות של הבחירה ובחירה למפלגה שיש בה נשים רבות כיוון שאנחנו מאמינות שאין די בזה שיש אשה, צריך שיהיו נשים רבות כדי לסייע לנשים מועמדות.

מיכל יודין: הערוץ השני שלנו הוא לאמן ולסייע לנשים מועמדות הלומדות להתמודד לרשויות המקומיות כראשי ערים או חברי מועצה ו/או לכנסת בבחירות הבאות.

מיכל יודין: כרגע זה מחולק בין אימון בניהול דיון, קשר ואמצעי תקשורת, תוכנית אסטרטגית ולימוד המבנה של העיריה והכנסת.

מיכל יודין: הערוץ השלישי שלנו הוא חקיקה ובהקשר הזה אני אבקש לנצל את ההזדמנות ולהודות לחברים היקרים שלי כאן

מיכל יודין: בכנסת שהם מאד תומכים בחקיקה שלנו.

מיכל יודין: החקיקה שלנו מתבססת על העובדה שהממשלה מממנת את המפלגות והממשלה ממומנת על ידי משלם המסים.

מיכל יודין: החקיקה שלנו המבוססת על העובדה שאם אנחנו הנשים מממנות את המפלגות אנחנו נרצה לראות יותר תמיכה במפלגות שיהיו בהן יותר נשים נבחרות.

מיכל יודין: כך שבסיס החקיקה שלנו הוא כזה שמפלגה שיהיו בה יותר משלושים אחוזי נשים נבחרות תקבל תמריץ כספי ובגישה זו יש לדעתנו תמריץ למפלגות לגייס יותר נשים ודחיפה לנשים המקילה עליהם את הכניסה לחיים הפוליטיים.

מיכל יודין: הערוץ הרביעי הוא חינוך.

מיכל יודין: אנחנו נכנסנו למערכת החינוך בה אנחנו משתמשים בשיטת הדיון כשיטת לימוד זהו מכשיר לחיים בין אם אתה הולך לחיים הפוליטיים ובין אם אתה רוכש מקצועות אחרים.

מיכל יודין: אנחנו מלמדים את הילדים, בנים ובנות להיות מודעים לנושאי מין, חיים פוליטיים, ממשל ופעילויות ציבוריות משום שהילדים שלנו לרוע המזל נשארים מאחרו.

מיכל יודין: האנשים הצעירים בישראל מרוחקים מהחיים הפוליטיים ואנחנו היינו רוצים להחדיר זאת למוחם בגישה החיובית של מודעות לאמצעי זה עבור החיים.

מיכל יודין: השורה התחתונה היא שמדינת ישראל משלמת מחיר יקר בכך שהיא לא מפיקה תועלת מחמישים אחוזים מפוטנציאל האיכות של נשים שצריכות להיות בין מקבלי ההחלטות בין בשינוי חברתי ,בין בהגנה ואבטחה ובין במשא ומתן לשלום.

מיכל יודין: כך שאנחנו היינו רוצים לראות יותר נשים נכנסות לבית זה, יותר נשים הנבחרות כראשי ערים וחברות מועצה.

מיכל יודין: תהיה בכך תועלת לכולם תודה לכם

גלי עציון: בוקר טוב אני מבקשת גם כן לברך אתכן על בואכן לישראל.

גלי עציון: שמי גלי עציון ואני עורכת דין במחלקה המשפטית בנעמ"ת.

גלי עציון: נעמ"ת תנועה לנשים עובדות ומתנדבות.

גלי עציון: אני חושבת שזו התנועה הגדולה ביותר ורציתי להגיד הוותיקה ביותר אבל אנחנו כמו התנועה האחות שלנו ויצ"ו שנוסדה ב-1921 על ידי נשים חלוצות שבאו לכאן לפני הקמת מדינת ישראל.

גלי עציון: נעמ"ת פועלת בשני תחומים עיקריים, אחד לסייע לנשים במעונות יום לילדים והתחום העיקרי השני הוא בתחום המשפטי.

גלי עציון: יש לנו שלושים לשכות משפטיות בכל רחבי הארץ המגישות ייעוץ משפטי, ייעוץ משפטי אישי לנשים ואנחנו גם מנסים לקדם חקיקה.

גלי עציון: החקיקה האחרונה שלנו עברה כפי שסיפרה יושבת ראש הועדה רק השובע וזוהי חקיקה המקדמת ומסייעת ביצירת מקומות עבודה ידידותיים למשפחות ומקום עבודה מתגמלים.

גלי עציון: כמו שאמרתי נעמת יוזמת חקיקה בשיתוף פעולה עם חברי כנסת רבים כמו מר גדעון סער ואחרים ואנחנו מנסים להביא את מעמד האשה למעמד טוב יותר כפי שמיכל סיפרה עתה.

גלי עציון: אנחנו חמישים אחוז מהאוכלוסיה והיינו רוצות שיהיה לנו יותר כוח ושנראה יותר בזירה.

גלי עציון: אנחנו היינו רוצות שנראה יותר במרחב הציבורי והפוליטי, תודה לכם.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: בוקר טוב.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: אני סגנית היועץ הפנימי לרמטכ"ל בנושאי אנוש.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: אני אציג את שירות הנשים בצבא ההגנה לישראל.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: זאת, כדי שיבינו את המוטיבציה של צבא ישראל להתמודד עם הנושא הזה.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: נראה שישראל היא המדינה היחידה אשר מגייסת נשים לשירות חובה על פי חוק.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: גיוס נשים לשירות צבאי החל ביומה הראשון של מדינת ישראל, מייסוד המדינה בשנת 1948.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: על כל הנשים הרווקות הבריאות לשרת בצבא במשך תקופה בת שנתיים.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: גברים מגויסים לשרת שלוש שנים.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: לכן, מספר הנשים בצבא ההגנה לישראל משמעותי מאד.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: נשים מהוות שלושים ושלושה אחוז ממספר החיילים הכולל ובקטגוריית הקצינים הנשים הן בערך עשרים ושישה אחוז.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: כמות הנשים מרשימה, אך מרשימות אף יותר הן האיכות והמוטיבציה של הנשים לתפוס מקום משמעותי בצבא.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: נושאי הביטחון בישראל וההיסטוריה של העם היהודי הם הסיבה לתופעה במסגרתה עשרות ואלפי בני ובנות גיל העשרה מצטרפים לצבא בכל שנה.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: הם יוצאים לשם עם הרבה יותר מאשר כלי נשק בלבד.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: הם יוצאים עם תחושת משימה.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: בשנת 2000, חוק השירות הצבאי עודכן.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: בהתאם לחקיקה החדשה הזו, נשים יחשבו כשירות לאותם התפקידים כשל הגברים כאן, מלבד חובות אשר מהותן ודמותן אינן מאפשרות להן לבצע.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: למשל, תקיפה ממשית במהלך מלחמה.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: שילוב הנשים בצבא צריך להימדד בשתי רמות.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: האחת - כפי שהדבר משתקף במדיניות הרשמית והשנייה - המדיניות המעשית, שמשמעותה להעריך את יישום המדיניות בפועל.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: מדיניות צה"ל בנוגע לשילוב נשים בצבא עוצבה ועוצבה מחדש על מנת להפוך יותר אובייקטיבית וליברלית.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: ההשקפה אשר פותחה לאחרונה מתאימה מאד למדיניות.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: ההשקפה מתבססת על ההבנה כי הנשים נחוצות.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: אין ספק בנוגע לתרומת הנשים ליעילות הצבא, בתחומים שונים.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: הדבר הוכח באין ספור הזדמנויות לאורך השנים והמלחמות.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: לצבא ישראל אין את הפריבילגיה לוותר על הנשים.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: המטרה היא להשתמש בהשתתפות הנשים במידה המרבית ואת זאת ניתן להשיג באמצעות שוויון.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: כיום, נשים נמצאות במרבית התפקידים.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: תשעה עשר מהתפקידים פתוחים בפני נשים.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: נשים מוצבות ברוב היחידות, כולל גדודי קרב.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: המלחמה האחרונה בלבנון הוכיחה כי שותפות הנשים בצבא ישראל היא עובדה מבוססת.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: תרומת הנשים אינה ניתנת למדידה.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: זהו המקום להזכיר נשות קריירה בשירות צבאי.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: נשים אשר בחרו לשרת בצבא בשירות חובה כדרך חיים.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: יש כמה מאות נשות קריירה בצה"ל, רובן בחילות התומכים, חיל המודיעין, חילות האלקטרוניקה והמחשבים, חיל הרפואה.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: הנשים משלבות משרות ועמדות פיקוד, פיקוד עמדה משולבת בחזית וקציני מטה.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: בשורה התחתונה, יש להשוות את נושא שילוב הנשים בצה"ל לריצת מרתון ולא לריצה למרחקים קצרים.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: הפילוג ברור וכל שאנו צריכים בנקודה זו הם התמדה וסבלנות.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: לקידום הנשים בצבא ההגנה לישראל השפעה ישירה והחלטית על תפקיד הנשים בחברה הישראלית הגדולה.

סא"ל ליאורה רובינשטיין: תודה.

טל קרמר: בוקר טוב לכולם, שמי הוא טל קרמר ואני המנכ"לית של איגוד מרכזי הסיוע לנפגעי תקיפה מינית כאן בישראל.

טל קרמר: איגוד מרכזי הסיוע לנפגעי תקיפה מינית הוא ארגון המטריה של תשעה מרכזי סיוע ברחבי ישראל, מקריית שמונה בצפון הגליל, דרך נצרת, שם יש מרכז המספק מענה לאוכלוסייה הערבית כאן בישראל ועד באר שבע בנגב.

טל קרמר: בתשעה מרכזי סיוע פועלים קווים חמים, הפועלים עשרים וארבע שעות ביממה, שלוש מאות ששים וחמישה ימים בשנה.

טל קרמר: לקו החם יש מספר קצר, 1202.

טל קרמר: אתה יכול להתקשר מכל טלפון בישראל ומרכז הסיוע לנפגעי תקיפה מינית יענה לטלפון.

טל קרמר: אנו מפעילים מרכזי סיוע לנפגעות תקיפה מינית; אנו מפעילים קו חם לגברים אשר היו קורבנות אונס, גילוי עריות וכל הדברים ה-"שמחים" האלה.

טל קרמר: אנו מפעילים קו חם לנשים דתיות ואורתודוקסיות במיוחד וגם קו חם לגברים דתיים ואורתודוקסיים.

טל קרמר: אנו מספקים מענה בשפה העברית, בשפה הערבית, ברוסית ובאתיופית.

טל קרמר: אנו מנסים לספק מענה לכל האוכלוסייה כאן בישראל.

טל קרמר: אנו גם מפעילים מחלקת חינוך בכל מרכז סיוע לנפגעי תקיפה מינית, אשר מעבירה הרצאות וסדנאות אודות אונס בבתי ספר תיכון, בצה"ל, במקומות עבודה.

טל קרמר: אנו גם מפעילים תוכנית הנקראת "תוכנית סיוע לעדים", אשר מסייעת לקרבנות שמחליטים להגיש תלונות למשטרה, נותנת להם סיוע לאורך כל ההליכים המשפטיים.

טל קרמר: כל שנה אנו מקבלים יותר משלושים ושמונה אלף שיחות, תשעת אלפים מתוכן של פונים חדשים, פונים חדשים אשר מרימים את שפופרת הטלפון בפעם הראשונה ומחייגים 1202 למרכזי סיוע לנפגעי תקיפה מינית ומדווחים על תקיפתם.

טל קרמר: יש לנו מעל אלף מתנדבים ברחבי ישראל.

טל קרמר: איגוד מרכזי הסיוע לנפגעי תקיפה מינית עוזר בקידום חקיקה, עבודה כאן בוועדות הכנסת, בפעילות לוביסטית במשרדי הממשלה כאן בכנסת; העלאת מודעות בקמפיינים ובעבודה עם התקשורת.

טל קרמר: אני מאד שמחה ולכבוד הוא לי להיות כאן הבוקר איתכם.

עמליה אוהלי: אני באה מ-"אמונה", שהיא התנועה הדתית הלאומית להתחדשות.

עמליה אוהלי: סדר היום שלנו מאד ייחודי, משום שאנו עוסקים באופן ספיציפי בנשים דתיות.

עמליה אוהלי: אנחנו, יש לי כאן כמו שתי אחיות - נעמ"ת ו-אמונה הם שלושת ארגוני הנשים כאן בישראל ואנו עוסקים באוכלוסייה האורתודוקסית.

עמליה אוהלי: אף אחר לא הזכיר זאת, אבל זכינו בפרס ישראל השנה, שזה כבוד גדול ואנו חולקות אותו יחד וזה באמת מראה שישראל צועדת כמה צעדים קדימה לקדם את זה.

עמליה אוהלי: קריאה: אתם תקבלו אותו ביום העצמאות הבא, שיחול בעוד חודש.

עמליה אוהלי: אנו מתקדמים, מטרתנו העיקרית היא לחנך נשים המגיעות מהמגזר שלנו לכך שהן יכולות להיות נשים אורתודוקסיות ובה בעת נשים מאד מודרניות.

עמליה אוהלי: הן יכולות לעשות כל דבר שהן רוצות, בנוסף ל"להיות דתיות".

עמליה אוהלי: אין להן שום מגבלות.

עמליה אוהלי: יכולה להיות להן קריירה טובה מאד והן יכולות להיות אמהות טובות בנוסף להליכה לבית הכנסת או לכנסייה וכל הדברים האלה.

עמליה אוהלי: ל-"אמונה" יש כמעט מאה וחמישים מעוני יום, המאפשרים לנשים אורתודוקסיות ללכת לעבודה מהשעה 7.00 בבוקר עד 4.00 אחה"צ.

עמליה אוהלי: יש לנו חמישה, מה שאנו מכנים "בתי יתומים", בתים לילדים בהם יש להם משפחה היכולה לטפל בהם באופן המתבקש.

עמליה אוהלי: יש לנו מקלטים למקרי חירום, בהם נמצאים אפילו תינוקות אשר ננטשו בבתי חולים או אשר נמצאים תחת אלימות קשה; יש לנו כמה מקלטי עזרה ראשונה.

עמליה אוהלי: יש לנו יותר מעשרה מרכזי טיפול בכל רחבי הארץ.

עמליה אוהלי: אני כאן משום שאני מנהלת אחד בתל אביב.

עמליה אוהלי: אנו נותנים טיפול ותמיכה לנשים ולמשפחות.

עמליה אוהלי: אני לא מגיעה מתחום החקיקה, אני פסיכולוגית ומטפלת וזהו חלק גדול מאד מפעילותינו.

עמליה אוהלי: יש לנו קבוצות תמיכה רבות לנשים אורתודוקסיות, כמו קבוצת תמיכה לנשים אורתודוקסיות גרושות.

עמליה אוהלי: יש לנו קבוצת תמיכה לאלמנות המיועדת לנשים אורתודוקסיות בלבד, משום שעליהן להתמודד עם נושאים מיוחדים מאד, הייחודיים לאוכלוסיה זו.

עמליה אוהלי: אנו גם עושות בתחום המשפטי מה שאנו יכולות לעשות, כמו ארגוני נשים אחרים.

עמליה אוהלי: שוב, מטרתנו העיקרית היא לקדם את הציבור שלנו, שהוא הנשים הדתיות ולספק להן ולדור הצעיר אשר פוקד עכשיו את בתי ספרינו תמיכה רבה ולהעביר להן את המסר כי הן יכולות לעשות הכל ובצד זה להיות דתיות, אין כאן חוקים בסיסיים.

עמליה אוהלי: תודה.

יפעת מצנר: בוקר טוב, אני היועצת המשפטית של שדולת הנשים בישראל.

יפעת מצנר: אנחנו ארגון לא - ממשלתי.

יפעת מצנר: משמעות הדבר היא כי אנו עצמאיים ואנו לא מקבלים כסף מהממשלה על מנת לעשות מה שאנו רוצים – במקרים מסוימים, אף לתבוע את הממשלה.

יפעת מצנר: אנו ארגון בלתי - מפלגתי ואנו מוקדשות לקידום מעמד האישה בישראל, כמו חברותי הנכבדות כאן.

יפעת מצנר: הוקמנו ב-1984 על ידי נשים אקדמאיות ידועות אשר הבינו שמשהו צריך להיעשות כאן.

יפעת מצנר: יש לנו גישה הוליסטית לשיפור מעמד האישה בתוך חברה ישראלית המשתנה באופן תמידי.

יפעת מצנר: השינוי מאד איטי, אבל הוא קורה, אני אופטימית.

יפעת מצנר: יש לנו כמה פרויקטים ומחלקות ואני אדבר על המרכז המשפטי שלנו, המרכז המשפטי של שדולת הנשים בישראל, שהוא הבסיס לכל פעילות השדולה, הנחשבת לכוח עיקרי לשיפור זכויות הנשים בישראל.

יפעת מצנר: לדוגמה, כאן בכנסת אנו מפקחות על החקיקה החדשה והשפעותיה על הנשים ואנו יוזמות חקיקה ומספקות דעת מומחים וייעוץ עד שהחוק עובר.

יפעת מצנר: עד שהחוק עובר, אנחנו כאן.

יפעת מצנר: בבית המשפט אנו מציעות ייצוג משפטי בחינם במקרים תקדימיים, דוגמת תשלום משכורת בלתי חוקי בזמן שהאישה בהריון או בחופשת לידה, או הטרדה מינית במקום העבודה.

יפעת מצנר: אנו עותרות לבית המשפט העליון.

יפעת מצנר: כאשר אנו מתבקשות לעשות זאת במקרים ספציפיים.

יפעת מצנר: מטרתנו היא להעלות את המקרים הללו, לא רק עבור המקרה המסוים של אישה בודדה, אלא לחולל שינוי גדול, שינוי חברתי עבור נשים אחרות.

יפעת מצנר: אנחנו גם חלק מקואליציות, כמו הקואליציה לזכויות העובד.

יפעת מצנר: אנו מביאות את זכויות העובדת, פורום תקציב האישה ואת הקואליציה לזכויות "עגונה", שהיא קואליציה לקידום זכויות נשים הצריכות להתגרש.

יפעת מצנר: בחברה שלנו, צריך שהגבר יגיד כי הוא מסכים להתגרש, מפני שעד שהוא לא עושה זאת, האישה לא יכולה להינשא מחדש.

יפעת מצנר: יש לנו גם קו חם, אשר עובד שלוש פעמים בשבוע.

יפעת מצנר: אנו מקבלות שיחות מנשים אשר רוצות לדעת, כאשר הן סובלות מאפליה והטרדה מינית במקום העבודה.

יפעת מצנר: זהו שירות ייחודי מאד לנשים הסובלות מהתעללות במקום העבודה.

יפעת מצנר: נשים מתקשרות, יש לנו מתנדבת היושבת במשרדים שלנו ועונה לטלפון והאישה בצד השני של הקו מספרת את הסיפור, למשל, היא סיפרה למעביד שלה שהיא בהריון ולמחרת הוא פיטר אותה.

יפעת מצנר: אז היא רוצה לדעת, "האם הוא יכול לעשות את זה", מהן האפשרויות שלה?

יפעת מצנר: אנו מציגים בפניה את כל האפשרויות וזו ההחלטה שלה, אבל אחרי שהיא קיבלה את כל המידע.

יפעת מצנר: השנה, היינו אחד העותרים העיקריים לבית המשפט העליון נגד עסקת הטיעון של פרקליטות המדינה עם הנשיא לשעבר משה קצב.

יפעת מצנר: אני לא יודעת אם שמעתן על זה.

יפעת מצנר: הנשיא לשעבר משה קצב היה חשוד בעבירות מין רציניות נגד כמה מהכפופות לו ושדולת הנשים בישראל הייתה אחד מהעותרים העיקריים לבית המשפט העליון נגד עסקת הטיעון.

יפעת מצנר: טענו כי הוועדה שלהם הייתה בלתי הגיוניות באופן קיצוני ושללה את זכויות התובע.

יפעת מצנר: יש לנו גם מרכז תקשורת, אשר חודר לתקשורת הבינלאומית הישראלית על מנת להעלות את המודעות לענייני הנשים בישראל.

יפעת מצנר: יש לנו גם מרכז מחקר ומידע.

יפעת מצנר: אנו אוספות ומפיצות מידע אודות נשים בישראל ומפרסמות תקציר מידע דו - שנתי הנקרא "נשים בישראל, נתוני מידע", ספר גדול מאד עם כל המידע ומספקות מידע עדכני אודות מעמד האישה באנגלית ובעברית ומפקחות על השינוי בקשיי הנשים.

יפעת מצנר: הבאתי את הגרסה הקצרה של הספר, כי הספר עבה מאד.

יפעת מצנר: יש לנו פרויקט ייחודי מאד, הנקרא נמ"ש; בישראל הוא נקרא "נערות צעירות ונערים צעירים חיים שינוי".

יפעת מצנר: יש לנו אנשים צעירים אשר הולכים לבתי ספר ומדברים עם התלמידים, בנות ובנים צעירים, על נושאי אי - שוויון חברתי וסטריאוטיפים ומשימתנו היא להעלות את המודעות העצמית ולממש את מלוא הפוטנציאל של המשתתפים.

יפעת מצנר: יש לנו את הפרויקט הזה בבתי ספר ישראליים ובבתי ספר ערביים, אשר, כפי שאתם יכולים להניח, לא היה כל כך קל לחדור אליהם, אבל הוא מאד מצליח ומעודד נשים צעירות לתכנן גם קריירות מקצועיות.

יפעת מצנר: פרויקט נוסף שיש לנו נקרא תוכנית "אשת חייל", העוזר לנשים אשר אינן עובדות כבר מספר שנים לשוב למקום העבודה.

יפעת מצנר: אנו מדברים איתן, מעצימים אותן ועוזרים להן לקבל עבודות על מנת לשוב למקום העבודה.

יפעת מצנר: עכשיו לדבר האחרון.

יפעת מצנר: יש לנו קורסים חשובים למנהיגות, הקשורים בדו - קיום.

יפעת מצנר: המטרה העיקרית היא להעביר את המשתתפים שלבים שונים של הבנה, אשר יביאו להעצמה, למנהיגות ולהבנת זהות האדם וזהות מגדר פמיניסטית.

יפעת מצנר: אנו רוצים לגדל מנהיגים חדשים, מנהיגות חדשות.

יפעת מצנר: תודה.

- יאיר: אני הנציבה בנציבות שוויון ההזדמנויות בעבודה במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

- יאיר: אני רוצה להצטרף לחברותי הנשים כאן ליד השולחן ולברך אתכן על הביקור החשוב הזה בישראל.

- יאיר: אדבר מאד בקיצור, בראותי כי האחרון תמיד צריך לקצר בגלל כל אלה שכבר דיברו.

- יאיר: נציבות שוויון ההזדמנויות בעבודה הוקמה על פי חוק בשנת 2005.

- יאיר: בינואר השנה מינה אותי השר לנציבה הראשית.

- יאיר: אני עושה זאת בשלושת החודשים האחרונים ואמשיך להקים נציבויות בשנתיים הבאות.

- יאיר: המטרה העיקרית של נציבות שוויון ההזדמנויות בעבודה היא, כמובן, לחסל את האפליה במקום העבודה, על כל רקעי האפליה.

- יאיר: יש לנו חוק מקיף מאד בישראל, בעל עשרה רקעים לאפליה, הכוללים מגדר, אפליה מינית, אפליית הורים, נטייה מינית, גיל, לאום, דת וכו'.

- יאיר: בזמן הקצר בו אני ממלאת תפקיד זה ובשני מחקרים קצרים שערכנו, נראה כי שני הנושאים העיקריים שעל הניצבות להתמודד עימם בשנים הקרובות הם מגדר ולאום כאן בישראל, כך שהמגדר מאד רלוונטי לדיון כאן היום.

- יאיר: ארבעת התפקידים העיקריים של הנציבות הם – האחד, לקדם מודעות ציבורית בנוגע לאפליה במקום העבודה.

- יאיר: הדבר כולל, כמובן, לא רק עובדים, אלא גם מעבידים.

- יאיר: השני הוא לנהל מחקר בנוגע לאפליה במקום העבודה.

- יאיר: מהם רקעי האפליה העיקריים, מהן הבעיות העיקריות העולות בישראל בשנת 2008 ומה אנו יכולים לעשות על מנת לחסל את סוגי האפליה הללו.

- יאיר: התפקיד השלישי הוא לטפל בתלונות אשר אנו מקבלים מאנשים בכוח העבודה, אשר הופלו על הרקעים השונים.

- יאיר: הרביעי הוא להגיש תביעות משפטיות בשם המתלוננים או בשם הנציבות עצמה, על מנת לחסל את האפליה.

- יאיר: כפי שאמרתי קודם, המטרה העיקרית – וזה עשוי להיות מעט יומרני לומר, היא לחסל את האפליה וזה דבר שאנו יכולים אולי לדבר עליו בעשר השנים הקרובות, אך בארבע השנים הראשונות היינו רוצים להתרכז בלמידת מקרים תקדימיים על מנת לשנות, אולי, את הנורמות הקשורות באפליה במקום העבודה.

- יאיר: כפי שאמרתי, לעסוק בנושאי מגדר ובנושאים הקשורים בלאום במקום העבודה.

- יאיר: תודה רבה.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: שמענו בקצרה על הפעילות של כל הארגונים.

ליה שמטוב: כל אחד הציג את הפעילות וראינו שלכולם יש מטרה משותפת והיא קידום מעמד האישה.

ליה שמטוב: אתמול, כאשר שוחחנו בערב עם החברות שהגיעו מרומניה, הן סיפרו שדווקא בוועדה שלהן לקידום מעמד האישה חברים יותר גברים מאשר נשים.

קולט אביטל: על אף שאיני חברה רשמית בוועדה למעמד האישה, אני מקווה להשתתף מפעם לפעם, אז אני רוצה לברך אתכן כאן בתפקיד כפול – כאישה וכאזרחית רומניה לשעבר.

קולט אביטל: תמיד קשה לי לדעת שבארצות אחרות ובהחלט ברומניה, כל כך הרבה נעשה לקידום מעמד האישה.

קולט אביטל: בנוסף לכל מה שנאמר על ידי כל הארגונים העוסקים בכל העניינים הנוגעים למעמד האישה בחברה, מקום העבודה, אלימות במשפחה וכיו"ב, יש ארגונים רבים העוסקים בעניינים פוליטיים.

קולט אביטל: למרות שמיכל יודין אמרה שאנו לא מספיק נשים וזה נכון.

קולט אביטל: בפוליטיקה, מיכל עושה עבודה נהדרת וכמה מאיתנו מאד פעילות עכשיו, מנסות לעודד נשים רבות ככל האפשר להשתתף בבחירות המוניציפאליות, בלי קשר למפלגתן הפוליטית.

קולט אביטל: יש לפחות עוד נושא אחד שהייתי רוצה להעלות והוא כי יש גם הרבה ארגוני נשים המעורבים בניסיון לקדם תהליך לשלום ופיוס בינינו לבין הנשים הערביות בחברה, בינינו לבין הנשים הפלסטיניות.

קולט אביטל: אני חברה במועצת המנהלים של ארגון כזה, אשר הוקם לפני כמה שנים, שנקרא "ועידת הנשים הבינלאומית", שהוקם על ידי עשרים ישראלים, עשרים פלסטינים ועשרים נשים, ראשי מדינות, נשיאים, שרי חוץ.

קולט אביטל: הקהילה הבינלאומית, אשר מנסה ליישם את החלטת האו"ם, החלטה מספר 1325 האומרת כי "בכל צוות העוסק במשא ומתן לשלום, צריכים להיות לפחות עשרים וחמישה אחוזי נשים".

קולט אביטל: כתוצאה מהחלטת האו"ם הועברה על ידי כמה מעמיתי בכנסת הקודמת הצעת חוק, אשר הפכה לחוק.

קולט אביטל: אני חושבת שקרוב לוודאי שאנו המדינה היחידה שתרגמה את ההצעה הזו לכדי חוק, אך אין משמעות הדבר כי היא גם מיושמת בפועל.

קולט אביטל: לפיכך, "ועידת הנשים הבינלאומית" באמת מנסה להפעיל לחץ ולדחוף את ממשלת ישראל ואת הפלסטינים לכלול יותר נשים בצוותי המו"מ, כי אנו מאמינות שאפשר ולנשים יש איכויות וכישורים מסוימים אשר הופכים אותן מעט יותר מוכשרות לעסוק במו"מ בנושאי שלום.

קולט אביטל: הגברים מוכשרים מאד בלעשות יותר.

קולט אביטל: אנו יכולות להוסיף להם בניסיון להביא קצת יותר שלום והרמוניה.

קולט אביטל: אנו גם חושבות שבכל הסכם שלום, עניינים רבים קשורים למגדר וקיימת פרספקטיבה נשית.

קולט אביטל: לכן אנו פועלות לכך.

קולט אביטל: אני לא בטוחה שאנו מצליחות מאד, אבל יש לנו כאן הרבה פעילויות ורשתות כאלה.

אורית נוקד: ראשית, אני רוצה לברך אתכן ופשוט להודות לכן על הזמן שבילינו יחד ברומניה ואני לא יודעת על מה דיברו חברותי כאן מכל הארגונים.

אורית נוקד: אבל אני לא חושבת שיש "בעיית נשים".

אורית נוקד: אתן יודעות שיש נשים בישראל ואני חושבת שברוב הארצות בעולם הן חמישים, חמישים ואחד אחוזים מהאוכלוסייה, כך שאם קיימת בעיה כלשהי, זוהי בעיה של החברה כולה.

אורית נוקד: אני מסכימה עם הדברים שאמרה חברתי קולט אביטל, זה חשוב מאד שנשים יהיו בכל התחומים, כמובן שבכנסת וכמובן, אני בטוחה שאם נשים יהיו מעורבות בהסכם השלום, דברים יראו אחרת, יהיה שלום.

אורית נוקד: אני בטוחה שנהיה יותר קרובים להסכם שלום מאשר שאנו היום.

אורית נוקד: אנו נביא את השלום למאבק על השלום, שיהיה המטרה.

אורית נוקד: אני בטוחה שגדעון סער דיבר על כל החקיקה שהוועדה שלנו השיגה ואני חושבת שהרבה הצעות חוק עברו במושב הזה.

אורית נוקד: אני חושבת שאנו חייבים להתרכז בהצעת חוק חשובה מאד האומרת שאמהות לילדים קטנים יוכלו לשלוח אותם לגן הילדים, או יוכלו לשכור אישה לטפל בהם והדבר ייחשב כהוצאה מוכרת לצרכי מס, כי זה חשוב מאד לעודד נשים ללכת לעבוד.

אורית נוקד: זה טוב לנשים וכמובן, טוב למדינה.

אורית נוקד: אם כך, הצעת החוק הזו, אני מקווה שנעשה את זה היום ואתן יודעות שבאתן ביום מיוחד מאד, זהו היום האחרון של המושב ולכן זהו יום של הצעות חוק רבות.

קולט אביטל: היום יום מאד מיוחד, אז נהיה במושב גם בסביבות השעה אחת.

אורית נוקד: אני רוצה לדבר גם על הבעיות שיש לנו עם הרבנות ואתן יודעות כי ארגוני הנשים מעורבים בכל הבעיות הללו ובהצעות החוק שאנו מנסים להעלות.

אורית נוקד: בישראל, אם אישה רוצה לקבל את הגט כדי להתגרש היא חייבת לקבל את הסכמת בעלה וזה קשה מאד לקבל אותה, זה לוקח הרבה זמן ואני ניסיתי, יחד עם כמה דתיים, לחוקק חוק על פיו אם הרבנות נותנת פסק דין סופי האומר כי הבעל חייב לתת גט לאשתו והוא לא עושה זאת במשך שנה, אזי הנישואים יבוטלו.

אורית נוקד: הרבנות מתנגדת, אז עכשיו זה תקוע, אבל אני אנסה לקדם את זה במושב הבא.

אורית נוקד: יש לנו הרבה דברים, אבל אני חושבת שזה מספיק; אולי אתן רוצות להגיד משהו.

אורית נוקד: תודה רבה.

משה שרוני: ישבתי אתמול עם המשלחת כיושב-ראש הליגה לידידות ישראל-רומניה והחלפנו דעות בנושאים השונים.

משה שרוני: אני חושב שהמשלחת הזאת, למרות שהיא קטנה, יש לה עוצמה.

משה שרוני: הדעות לגבי קידום מעמד האישה הן זהות.

משה שרוני: אני תומך כידוע בנושא קידום האישה וגם ביקשתי לתת כסף למפלגה שתציב אצלה יותר נשים.

משה שרוני: אני חושב שצריך להיות חוק שאומר 50-50 אחוזים ואני חושב שרוב הנשים בישראל – אני לא מדבר על כל העולם – יותר אינטליגנטיות ויותר חכמות מהגברים.

משה שרוני: אם היו יותר נשים בכנסת, אני חושב שניהולה היה אחרת ואנחנו היינו נראים אחרת.

משה שרוני: החברות מרומניה נוסעות לבקר בים המלח, בבית לחם, בירושלים שם יש כנסייה של הרומנים שהמלך קרלו השני בנה אותה ב-1934 וביד ושם, כך שיוכלו להתרשם.

משה שרוני: אל נשכח שהיושבת ראש כבר ביקרה בישראל.

אלחנן גלזר: אני מקדם בברכה את המשלחת מרומניה, את חברות הפרלמנט הרומני.

אלחנן גלזר: נשמח לשתף אתכם פעולה.

אלחנן גלזר: שמענו שברומניה יש פעילות נרחבת בטיפול בגמלאים ונשמח ללמוד מכם איך לטפל בהם.

אלחנן גלזר: תודה רבה.

ליה שמטוב: נשמח לשמוע מהמשלחת המכובדת על הפעילות שלכן ברומניה.

מינודורה קליבטי: תודה רבה.

מינודורה קליבטי: בוקר טוב לכולם, תודה על כך שהזמנתם אותנו לבקר בארצכם הנהדרת.

מינודורה קליבטי: לכבוד הוא לנו ואנו מאד מרוצות להיות כאן, במיוחד משום ששנה זו היא שנה חשובה מאד עבור ישראל.

מינודורה קליבטי: ימלאו שישים שנה להולדת מדינת ישראל ואני מאד נרגשת להיות כאן

מינודורה קליבטי: בזמן המסוים הזה, משום שאני מבינה שכולכם שמחים מאד בגלל זה וזה דבר נהדר.

מינודורה קליבטי: אנחנו משלחת קטנה, קטנה מכפי שהיתה צריכה להיות, אבל אחד מעמיתינו לא יכול היה להגיע.

מינודורה קליבטי: מאחר ושני עמיתים הנוכחים כאן ביקרו ברומניה ועידתנו הקטנה גדלה.

מינודורה קליבטי: עכשיו יש לנו שלושה עשר חברים וביניהם שמונה גברים וחמש נשים.

מינודורה קליבטי: בהתחלה זה לא היה כך, היינו רק אחד עשר ובזמנו היינו יותר נשים.

מינודורה קליבטי: אבל בזמן שעבר שתי חברות בוועדה עברו לפרלמנט האירופי וכמה גברים הגיעו במקומן ובנוסף כמה גברים החלו להצטרף ולהיות חברים בוועדה, בגלל התעניינותם בתחום הזה ומשום שהוועדה ידועה בהיותה מאד לא - קלאסית.

מינודורה קליבטי: אנו ועדה מאד לא - טיפוסית.

מינודורה קליבטי: נוסדנו לפני שלוש שנים, אז אנחנו צעירים מאד, יש לנו את הוועדה הצעירה ביותר בבית הנבחרים.

מינודורה קליבטי: החלטנו לעשות את ההיסטוריה שלנו, משום שבהתחלה אף אחד לא באמת ידע על נושא שוויון ההזדמנויות.

מינודורה קליבטי: זה היה כמו ציפור מאד אקזוטית.

מינודורה קליבטי: אני הכרתי את שוויון ההזדמנויות, משום שבמשך שלוש שנים שימשתי כנשיאת הוועדה לשוויון הזדמנויות באסיפה הפרלמנטארית של מועצת אירופה.

מינודורה קליבטי: אז גיליתי את המקורות הקשורים לשוויון ההזדמנויות.

מינודורה קליבטי: כעת יש לי את ההזדמנות לשמש כנשיאת הוועדה בבית הנבחרים, אז ניסיתי ליישם את מה שלמדתי במועצת אירופה.

מינודורה קליבטי: אתם, הישראלים, מתמודדים עם כל כך הרבה יותר בעיות של נשים מאשר נשות רומניה.

מינודורה קליבטי: הסכסוך הזה, למשל, עליו דיווחתי למועצת אירופה בהקשר זה.

מינודורה קליבטי: תפקיד הנשים במניעת ופתירת סכסוכים.

מינודורה קליבטי: זה היה הרגע בו נציג שגרירות ישראל ברומניה ניגש אלי והזמין אותי לבקר במדינת

מינודורה קליבטי: כם במסגרת התוכנית של משרד החוץ בנושא זה.

מינודורה קליבטי: אני יודעת ומסכימה לחלוטין עם הדברים שאמרה הגברת אביטל, על חשיבותן, תפקידן של הנשים בשמירה על שלום, בכל השלבים שלפני המלחמה, משום שקל מאד להכריז על מלחמה, אך למנוע אותה ולשמור על כך הוא דבר מסובך יותר.

מינודורה קליבטי: אני בטוחה שאתם יודעים שבמועצת אירופה קיימת ועדה, דירקטוריון, אולי, שנפגש פעמיים בשנה ודן בנושא הסכסוכים.

מינודורה קליבטי: כיצד לקדם יותר נשים בשמירת שלום, במו"מ לשלום וכו'.

מינודורה קליבטי: אני מכירה את זה, אבל ברומניה יש לנו בעיות אחרות.

מינודורה קליבטי: כל הבעיות עליהן כבר דיברתן, כלומר, יש מעט נשים בקבלת החלטות, מעט מאד נשים בפרלמנט, רק 10.66 אחוז.

מינודורה קליבטי: מספר הנשים הגדול ביותר הוא של סוציאל - דמוקרטיות.

מינודורה קליבטי: אני סוציאל - דמוקרטית, אבל כשאני אומרת "הגדול ביותר", אני מדברת על בערך שלושים נשים בבית הנבחרים, שזה לא הרבה.

מינודורה קליבטי: יש לנו אפילו פחות, כלומר מעט מאד, נשים ראשי ערים.

מינודורה קליבטי: אני חושבת שיש לנו שלוש או ארבע ואף אישה שרה בממשלה.

קריאה: כמה שרים יש?

מינודורה קליבטי: חמישה עשר.

מינודורה קליבטי: אין שם נשים, בכלל אין נשים בממשלה הזו.

מינודורה קליבטי: בפרלמנט יש שני בתים ולכל בית יש ועדה אחת לשוויון הזדמנויות.

מינודורה קליבטי: באשר לממשלה, יש לנו בה שר לעבודה, משפחה ושוויון הזדמנויות.

מינודורה קליבטי: זהו שם השר.

מינודורה קליבטי: יש לנו סוכנות, סוכנות לאומית, משהו כמו הסוכנות שלכם, אבל מה שהם עושים שונה מאד ממה שאתם עושים, משום שהם תחת המטריה של משרד ממשלתי אחד, כך שאין להם מספיק סמכות על מנת לכפות צעדים ולקבל החלטות עבור משרדים אחרים.

מינודורה קליבטי: הם כמו מנהלים מו"מ וזה לא טוב בכלל.

מינודורה קליבטי: ניסינו לשנות את החוק בפרלמנט, משום שיש לנו חוק ספציפי לשוויון הזדמנויות משנת 2002 וניסינו לשנות אותו ולהעביר את הסוכנות הזו להיות תחת מטרייתו של ראש הממשלה או תחת מטריית הפרלמנט, אבל לא הצלחנו בכך.

מינודורה קליבטי: אז זה המצב, הסוכנות הזו רק נמצאת בתוך משרד ממשלתי.

מינודורה קליבטי: יש לנו גם אוטונומיה הנקראת "המועצה הלאומית נגד אפליה", שהיא גוף מאד מעניין, המורכב מאנשים בעלי תארים במשפטים.

מינודורה קליבטי: הם פועלים כמו בית משפט לנושאי אפליה, כל סוגי האפליה.

מינודורה קליבטי: אנשים הסובלים מאפליה עותרים למועצה הזו והגופים המפלים יכולים להיענש.

מינודורה קליבטי: מדובר במוסדות ועל מוסדות לכבד את החוק ולהימנע מאפליה.

מינודורה קליבטי: או שהם יכולים לייעץ לאנשים לפנות לבית המשפט ולנסות שם.

מינודורה קליבטי: אלה הם המוסדות ברומניה.

מינודורה קליבטי: כמובן שיש לנו ארגונים לא - ממשלתיים, ארגונים לא - ממשלתיים רבים.

מינודורה קליבטי: הם רבים מאד, הם פעילים מאד, אבל בתחום המסוים של שוויון הזדמנויות לנשים, אנו חשות את חוסר התיאום ואת העובדה שהם אינם פעילים במידה שרצינו, חברי הפרלמנט.

מינודורה קליבטי: אנחנו זקוקות מאד לתמיכתם של ארגונים לא - ממשלתיים ואם ארגונים לא - ממשלתיים לא תומכים בנו בצורה מאד מאד גלויה, איננו יכולות להצליח.

מינודורה קליבטי: אבל בתחומים אחרים, כמו אלימות במשפחה, למשל, יש לנו שיתוף פעולה קרוב מאד עם ארגונים לא - ממשלתיים.

מינודורה קליבטי: הם מאד פעילים ובמיוחד קבוצת הארגונים הלא - ממשלתיים "פינישוארה".

מינודורה קליבטי: הם עזרו לנו, הם פשוט נתנו לנו, כפי שאמרת, פרויקט חקיקה למלחמה באלימות במשפחה וזהו גן עדן עבורנו, משום שיש להם עורכי דין.

מינודורה קליבטי: אני עורכת דין, אבל אינך יכולה לעשות את כל העבודה בוועדה בה יש סוגי נציגים רבים בעלי מקצועות שונים.

מינודורה קליבטי: כך שלא כולם מתמחים בחקיקה.

מינודורה קליבטי: אבל הם באו עם הפרויקט הזה, אז ניתחנו אותו ועכשיו יש לנו פרויקט חדש, פרויקט טוב מאד, הייתי אומרת.

מינודורה קליבטי: עדיין לא הצביעו עליו, אבל אנחנו עובדות על זה.

מינודורה קליבטי: הוועדה שלנו הרגישה בצורך להקים תת - וועדה לזכויות הילד, משום שבפרלמנט אין לנו דבר כזה.

מינודורה קליבטי: אין ועדה מסוימת העוסקת בזכויות הילד ואנו הרגשנו כי כעת, לאחר שהפכנו חברים באיחוד האירופי, רצינו שלילדינו יהיו הזדמנויות שוות לאלו של כל ילדי אירופה.

מינודורה קליבטי: אז אנחנו מאד מתעניינות בכמה מצבים מאד חשובים.

מינודורה קליבטי: הייתי אומרת שברומניה מדובר בילדים הנשארים לבד בבית.

מינודורה קליבטי: אסביר על כך לאלה מכם שאינם יודעים במה מדובר.

מינודורה קליבטי: כמעט שני מיליון רומנים עזבו את רומניה כדי לעבוד בחו"ל, בספרד, בגרמניה ובאיטליה.

מינודורה קליבטי: אלו הם אנשים בגיל בו יש להם ילדים בבית, ילדים קטנים והילדים נותרו לבדם.

מינודורה קליבטי: כמובן, יש להם את הסבים והסבתות וקרובים אחרים, אבל אין להם הורים ואתם יודעים שהדבר מאד מזיק לילדים רבים.

מינודורה קליבטי: לכן, אנחנו מנסים לבחון את התופעה, כמה ילדים ישנם.

מינודורה קליבטי: נראה כי יש חצי מיליון ילדים רומנים במצב זה.

מינודורה קליבטי: ניסינו לערב ארגונים לא - ממשלתיים, יש לנו ארגון לא - ממשלתי פעיל מאד בתחום הזה וניסינו גם להגביר את מודעות הרשויות, משום שלא ידוע בדיוק כמה ילדים ישנם במצב הזה.

מינודורה קליבטי: המקום ממנו אני ועמיתי מגיעות, ברקו, אשר נמצא במזרח רומניה ומולדובה, אלה הם האזורים ברומניה מהם רוב האנשים עזבו לעבוד בחו"ל.

מינודורה קליבטי: רוב האנשים שעזבו הם נשים, משום שכיום יש ברומניה ארבעה אחוזי אבטלה בקרב הנשים ושמונה או שבעה אחוזים בקרב הגברים.

מינודורה קליבטי: ההסבר הוא שיותר ויותר נשים רוצות לעבוד, חייבות לעבוד משום שהן תומכות במשפחותיהן, יש להן ילדים.

מינודורה קליבטי: אז יש לנו את הבעיה הזו.

מינודורה קליבטי: הייתי רוצה מאד לדעת מה אמרו עמיתינו על שילוב חיי משפחה וקריירה.

מינודורה קליבטי: מהו המנגנון שיש לכם בישראל, משום שברומניה יש לנו כרגע דיון בנוגע למערכת שלנו.

מינודורה קליבטי: יש לנו תקופה בת שנתיים בה הגבר או האישה, כלומר ההורים, יכולים לבלות בבית עם ילדם, מטפלים בילד שנתיים ובתקופה זו הם מרוויחים משכורת נמוכה מאד, בואו נאמר, שוות ערך למאתיים יורו בלבד, שזה לא טוב בכלל.

מינודורה קליבטי: לכן, יש הצעה כי ירוויחו במהלך השנתיים האלה שמונים וחמישה אחוז ממה שהרוויחו לפני כן ואנו שואלים: "האם זה טוב לעודד נשים להישאר בבית במשך שנתיים, במהלכן הן מרוויחות שמונים וחמישה אחוז ממשכורתן, או לעודד אותן להמשיך בקריירה שלהן ובמקום זאת לתפעל גני ילדים ומנגנונים אחרים התומכים בהן?".

מינודורה קליבטי: זהו נושא אשר אם תלך לדבר עליו עם נשים רומניות, הרוב יגידו: "כן, אנו רוצות להישאר בבית שנתיים" ולדעתי זה לא נכון, אבל עלינו לשכנע אותן, עלינו לפקוח את עיניהן, לעזור להן לראות את מצבן.

מינודורה קליבטי: ישנם דברים רבים ויש גם תחום נוסף אשר הוא מאד דרמטי ברומניה והוא האנשים הנכים, המוגבלים.

מינודורה קליבטי: החלטנו לעשות משהו גם בנוגע להם, אז ארגנו בחינות, הזמנו אנשים עם מחלות שונות, כמו טרשת נפוצה.

מינודורה קליבטי: יש אנשים צעירים החולים במחלה הנוראית הזו, אשר הזמינו אותנו לשוחח איתם על אפשרויותיהם לעזור לעצמם.

מינודורה קליבטי: הייתי רוצה לעצור כאן, בבקשה הרגישו חופשיות לשאול שאלות והבה נדבר בינינו הנשים על הבעיות שלנו.

מינודורה קליבטי: שוב תודה רבה על החום שלכם, אנו מרגישות כל כך טוב כאן וכן, כמובן, ננסה לבקר בכמה שיותר מהמקומות שהזכרתן.

מינודורה קליבטי: אבל עם זאת, אנו מרוצות מאד להיות כאן ולהשתתף בדיון במושב היום.

מינודורה קליבטי: תודה רבה.

מרית דנון: האם אתן עוסקות בבעיית הסחר באנשים, בנשים ובילדים?

מינודורה קליבטי: כן, אבל המצב ברומניה השתנה משמעותית לאחר הצטרפותנו לאיחוד האירופי.

מינודורה קליבטי: איננו יותר מדינת מקור, אנו מדינת מעבר, לכן יש את בעיית האנשים ממולדובה, הרפובליקה של מולדובה, אנשים רבים רוצים להפוך לאזרחים רומנים על מנת לקבל דרכון.

מינודורה קליבטי: דרכון רומני, כדי שיוכלו להיות חופשיים לנוע.

מינודורה קליבטי: זו אחת מהבעיות בהן אנו עוסקים, לא רק מנקודת המבט של מולדובה או של הסחר, אלא גם מנקודת המבט של ההגירה, משום שרומניה הפכה למדינת יעד עבור אנשים מאסיה, מסין ומארצות שונות אחרות הבאים אלינו לעבוד.

מינודורה קליבטי: עלינו להתמודד עם הדברים הללו, הם חדשים מאד עבור הרומנים והעמיתים אשר חיו ברומניה יכולים להבין אותי כאשר אני אומרת כי הרומני לרוב אינו רגיל לנוכחותם של זרים סביבו.

מינודורה קליבטי: לא שמדובר במשהו נגדם, לא זה.

מינודורה קליבטי: אבל לוקח זמן להתרגל לכך ששכנך אסייתי, או משהו כזה.

מינודורה קליבטי: יש בעיות אשר עלינו לחשוב איך למנוע, סכסוכים אשר עולים לעתים ואנו מציעים לכלול ועדת הגירה מיוחדת בפרלמנט על מנת לעסוק בתופעות הללו, הן מאד חדשות.

מיכל יודין: אני רק רוצה להזכיר דבר אחד.

מיכל יודין: גדעון היה ראש הוועדה והוא באמת שדרג את הוועדה למעמד האישה ואחד הדברים החשובים ביותר הוא שגדעון הוא פמיניסט אמיתי והוא פועל להפוך גברים אחרים בכנסת לפמיניסטים על מנת לתמוך בחקיקות האלה, משום שלרוע המזל, במקרים רבים הגברים אינם פמיניסטים ולא תומכים ומאמינים בהזדמנויות הללו.

מיכל יודין: אז מבחינה זו, גדעון הוא חבר כנסת מיוחד מאד בימינו.

גדעון סער: הן כבר גילו את זה כשהייתי בבוקרשט.

מינודורה קליבטי: אני יכולה להעיר הערה?

מינודורה קליבטי: יש נשים רבות שאינן פמיניסטיות וזהו המפתח, הייתי אומרת.

מינודורה קליבטי: אחד המפתחות הוא לשכנע גברים לתמוך בכך.

מינודורה קליבטי: זה היה המקרה שלי, מספר פעמים בפרלמנט היו אלה גברים שתמכו בי ולא נשים, משום שזה היה המצב.

מינודורה קליבטי: זה מאד חשוב, אני מאמינה בשותפות, על מנת לפתור את הבעיה.

קריאה: אני רוצה להגיד דבר אחד.

קריאה: לא משנה מהי השפה שאתה דובר, בכל מקום אליו אנו הולכים אנו רואים כי אנו חולקים את אותן הדילמות.

קריאה: אנו מנסים לאזן בין משפחה לבין קריירה וזה אותו הדבר בכל מקום.

קריאה: בישראל הארכנו לאחרונה את משך חופשת הלידה, משנים עשר לארבעה עשר שבועות עם משכורת מלאה.

קריאה: גם אנחנו נאבקים בשאלה: "האם עלינו להישאר בבית או לחזור לעבודה?".

קריאה: אחד מהדברים שהזכרתי קודם היה החקיקה החדשה שאני מקווה שתעלה להצבעה היום, שתקדם מקום עבודה ידידותי למשפחה, שיאפשר במיוחד לנשים לאזן קריירה או עבודה עם המשפחה.

קריאה: יהיה מעניין מאד אם יהיה לנו את הפרויקט, גם אם הוא לא ארוך.

קריאה: נוכל להעביר אותו, אתן חושבות?

קריאה: אנו רוצים להעביר אותו היום.

יהודית: למעשה, שמחתי מאד לבוא לכאן, אני עושה עסקים ברומניה ונוסעת לרומניה על בסיס שבועי ומבלה זמן רב ברומניה וראשית כול רציתי לדבר בהשוואה ואני עסוקה בהשוואות כל הזמן, כי אני מאד מעורבת בנושאים האלה כאן דרך האיגודים שלנו, דרך עמותת כ"ן של מיכל.

יהודית: ראשית כול, אני רוצה לספר לכן על החדשות הטובות שאני רואה בנוגע לנשים הרומניות ולמצב ברומניה.

יהודית: מנקודת מבטי, של עבודה בתחום השיקום והלוגיסטיקה ועניינים מאד מרכזיים וחשובים, אם לא היו נשים ברומניה, עולם העסקים ברומניה לא היה פועל ואני מצטטת גברים וגם נשים.

יהודית: לכן, אני חושבת שיש לכן הרבה לבנות עליו, בדרך מהירה מאד.

יהודית: נשים הן ארכיטקטיות, כמות מדהימה של נשים נמצאת בעסקי הבנייה.

יהודית: הן לא בעלות החברות, יש עדיין שלבים לטפס, אבל הן בתעשיות, בעלות השכלה טובה, כל העסקים נשענים על העובדות.

יהודית: הן כמעט כולן בקצה.

יהודית: המעמד העליון שולט אולי בעבודות בצורה חזקה מאד, אבל יש כמות עצומה של נשים שכבר כמעט שם.

יהודית: לכן, בהשוואה למה שאני יודעת על ישראל ועל מקומות אחרים, יש לכן מבנה מאד יציב וטוב לעבוד עליו.

יהודית: אבל בהשוואה, זה מצוין לשאול מתי אנו מגיעים לשם.

יהודית: עורכות דין מצוינות; מהנדסות מצוינות; ארכיטקטיות מצוינות; מנהלות מצוינות ברשויות המקומיות, בכל מקום.

יהודית: המנהלים הלוגיסטיים הטובים ביותר בכל מקום, הם תמיד נשים.

יהודית: אז זה באמת מאד ברור ועליכן לדעת שזה בולט שזה דבר לבנות עליו באופן מאד מאד חזק.

יהודית: אם אתן עדיין רוצות אלטרנטיבה, זהו לא הנושא הנידון, אבל אני חושבת שחופשות לידה ארוכות הן מלכודת דבש.

מינודורה קליבטי: אני יכולה להגיד רק כמה מלים?

מינודורה קליבטי: כן, את צודקת, זהו פרדוקס קטן, בואו נאמר.

מינודורה קליבטי: הנשים ברחבי רומניה הן מאד משכילות.

מינודורה קליבטי: יש דו"ח עדכני מאד של נציב האיחוד האירופי לשוויון הזדמנויות, מר שפיגלר.

מינודורה קליבטי: פרסמו את הדו"ח ויש לנו יותר נשים מנהלות המעורבות בעסקים מאשר בפרלמנט.

מינודורה קליבטי: הבעיה האמיתית של רומניה היא קבלת החלטות, קבלת החלטות פוליטית וזו הבעיה שלי.

מינודורה קליבטי: מדוע אנו בעסקים, כפי שאמר ולא בפוליטיקה.

מינודורה קליבטי: אני מתכוונת, מה לא בסדר איתנו?

מינודורה קליבטי: מה לא בסדר עם הנשים?

מינודורה קליבטי: יש נשים רבות המעדיפות להישאר מחוץ לפוליטיקה משום שהפוליטיקה היא לא בדיוק מה שהן רוצות.

מינודורה קליבטי: הן אומרות שהיא...

קריאה: מילה ישראלית!

מינודורה קליבטי: היא מלוכלכת, זהו תחום קשוח ואנחנו אמיצות, הנשים הללו שבפוליטיקה ויש לנו גם גברים התומכים בנו, משום שזה לא קל לבלות חצי מהשבוע בבוקרשט כאשר את לא מתגוררת שם, משאירה את בעלך ואת משפחתך בבית עם הסבתא וכו' וזו היא המציאות.

מינודורה קליבטי: לכן, הבעיה שלי היא שמגיע לנו להיות בפרלמנט.

מינודורה קליבטי: מגיע לנו להיות נוכחות יותר בבחירות המקומיות, אבל למרבה הצער אני מאד סקרנית לראות מה הולך לקרות בנוגע לחוק הבחירות החדש ברומניה, כי יש לנו חוק חדש, עם הצבעה חד - שמית.

מינודורה קליבטי: זה חוק בו המפלגה כבר לא מציגה רשימה.

קריאה: מהו החוק המקורי?

מינודורה קליבטי: הוא של מתמודדים בודדים וזהו אתגר נוסף לנשים, משום שאיני בטוחה אם יהיו לנו יותר או פחות נשים, כי הדבר מערב עלויות, כסף ותנאים אחרים.

מינודורה קליבטי: כאישה, אינך מרגישה מוכנה לעשות זאת.

מינודורה קליבטי: בנוסף, יש פחות נשים מפורסמות מאשר גברים, בגלל שזה המצב.

מינודורה קליבטי: אז איך את יכולה לשכנע את הציבור, "הצבע לי", אם הוא אינו מכיר אותך?

מינודורה קליבטי: זהו אתגר נוסף והסוד, לדעתי, הוא שעלינו לגבש ולאחד את כל הכוחות, הארגונים הלא - ממשלתיים והנשים בפרלמנט, על מנת לעשות משהו.

מינודורה קליבטי: אבל אנו לא מאד מצליחות בינתיים, אני מודה.

ליה שמטוב: אני רוצה שוב לברך את המשלחת שהגיעה אלינו.

ליה שמטוב: אנחנו מדינה מאוד קטנה והשנה אנחנו חוגגים 60 שנים.

ליה שמטוב: תמיד כאשר אורחים באים, לא פעם אני שומעת מהם שהם מרגישים כאן כמו בבית, כי בכל זאת אנחנו מדינה שקולטת עלייה וגם אם אנשים נמצאים כאן 40 ו-50 שנים, עדיין כולם עולים חדשים.

ליה שמטוב: כמו שאמרו אתמול החברות, הן רק הגיעו אתמול וכבר שמעו את השפה הרומנית, כך גם הצרפתים ששומעים את השפה הצרפתית כשהם מגיעים וכך גם הרוסים ששומעים את שפתם כאן וכולי.

ליה שמטוב: בברכה אנחנו מקבלים את כל האורחים והתיירים.

מינודורה קליבטי: שוב, אני רוצה לברך את המשלחת.

מינודורה קליבטי: כאן בישראל אנו מדינה קטנה והשנה אנו חוגגים את שנתינו ה-60.

מינודורה קליבטי: בכל פעם שאורחים מגיעים הם אומרים שהם מרגישים כמו בבית, הסיבה לכך היא כי אנו מדינה עם מהגרים רבים.

מינודורה קליבטי: כך שגם לאחר ארבעים או חמישים שנה בישראל לפעמים עדיין מרגישים חדשים ואפילו לאחר יומיים או שלושה מרגישים בבית.

מינודורה קליבטי: אמרת אתמול שבאת לישראל ושמעת אנשים המדברים רומנית, אפשר גם לבוא ולשמוע אנשים המדברים צרפתית או רוסית ותמיד להרגיש בבית.

מינודורה קליבטי: אז כמובן ברוכים הבאים לכולם וגם לך, תודה רבה, וניתן לח"כ גדעון סער לומר כמה מילים.

גדעון סער: אני מכיר טוב מאד את סדר היום העמוס של המבקרות שלנו.

גדעון סער: מה שאני מציע הוא שנפתח ונמשיך את הדיון במשך ארוחת הצהריים.

גדעון סער: יום נעים.