הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 105, 2008-01-29 11:00

גדעון סער: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

גדעון סער: על סדר היום: תעסוקת נשים במגזר המיעוטים.

גדעון סער: הישיבה הזו נדחתה בעבר ואני מודה למנכ"ל משרד התמ"ת, גבי מימון, שהצטרף לדיון.

גדעון סער: היה לי חשוב לקיים את הדיון בדרג הגבוה ביותר באדמיניסטרציה שמטפל בו.

גדעון סער: זה דיון חשוב ביותר, שבשעתו פנו לקיומו גם חברת הכנסת נאדיה חילו, גם חבר הכנסת זחאלקה.

גדעון סער: התייחסנו אליו גם בעבר בדיון קודם שהשתתפה בו מי שאז היתה מנכ"לית המשרד לפיתוח הגליל והנגב והיום מנכ"לית בית הנשיא, אפרת דובדבני.

גדעון סער: אני רוצה לפתוח את הדיון בתמצית הסקירה שלפניכם, נייר שהוכן על ידי הממ"מ.

גדעון סער: אורלי, בבקשה.

אורלי לוטן: לשם הכנת המסמך בדקתי נתוני תעסוקה, מאפיינים של תעסוקה, בעיקר הכנסה ותעסוקה בשירות המדינה.

אורלי לוטן: לגבי נתוני תעסוקה, יש שלושה פרמטרים שנבדקו: שיעור השתתפות בכוח העבודה, שזה נשים שעבדו או חיפשו עבודה בזמן שעשו את הסקר, שיעור המועסקים מתוך אלה שחיפשו עבודה, ושיעור המועסקים מתוך כלל הקבוצה, שזה כל מי שעובדת מתוך הנשים.

אורלי לוטן: בעמ' 3 יש גרף של שיעורי השתתפות בכוח העבודה, ובין 90' ל-2006 יש עלייה מתמדת בשיעור התעסוקה של הנשים הערביות, אך לאורך כל התקופה נשאר הפער בין שיעור השתתפות הנשים הערביות לשיעור ההשתתפות של הנשים היהודיות.

אורלי לוטן: בטבלה למטה יש השוואה בין שיעור ההשתתפות בתעסוקה של נשים ערביות, נשים יהודיות וגברים ערבים, ואז יש תת השתתפות בכוח העבודה גם לעומת הנשים היהודיות, אנחנו מדברים אצל נשים ערביות על שיעור השתתפות של 19% לעומת 56% אצל נשים יהודיות, וגם לעומת גברים ערבים, שזה 19% נשים לעומת 60% גברים ערבים.

אורלי לוטן: שיעור המועסקים מתוך כוח העבודה – מתוך מי שחיפש עבודה, כמה עובדים: אצל הנשים הערביות זה 83%, כלומר 17% אבטלה, לעומת 8.5% אבטלה אצל נשים יהודיות.

אורלי לוטן: אלה נתונים של שנת 2006.

אורלי לוטן: 10% אבטלה אצל גברים ערבים.

אורלי לוטן: בדקתי בהמשך, איך שיעור ההשתתפות משתנה לפי פרמטרים שונים.

אורלי לוטן: לגבי הפרמטר של השכלה, בקרב מי שיש לה תואר ראשון למשל שיעור ההשתתפות עומד על 73%, לעומת 19% שיעור השתתפות ממוצע, כלומר השכלה משחקת תפקיד חשוב, ובשונה מחלק מהפרמטרים האחרים, את המשתנה הזה אפשר לשנות.

אורלי לוטן: אגב, גם לעומת שנה שעברה יש עלייה ברוב הפרמטרים.

אורלי לוטן: לגבי מאפייני תעסוקה, הענפים העיקריים שנשים ערביות מועסקות בהם זה חינוך, בריאות, רווחה, סיעוד ומסחר.

אורלי לוטן: הייתי רוצה להרחיב לגבי ההכנסה.

אורלי לוטן: בעמ' 10 יש טבלה של נתוני הכנסה מתוך סקר הכנסות של שנת 2006 של הלמ"ס שעוד לא פורסם.

אורלי לוטן: לגבי הכנסה ממוצעת לחודש, ההכנסה של נשים ערביות נמוכה משמעותית גם מזו של גברים ערבים וגם מזו של נשים יהודיות.

אורלי לוטן: אך כשמסתכלים על מספר שעות עבודה לשבוע והכנסה ממוצעת לשעת עבודה, חלק מהפערים מצטמצמים.

אורלי לוטן: מספר שעות העבודה הממוצע לשבוע של נשים ערביות הוא 31 שעות לעומת כמעט 35 שעות אצל נשים יהודיות.

אורלי לוטן: כיוון שמסתכלים על ההכנסה הממוצעת ברוטו לשעת עבודה, בתוך המגזר הערבי משתנה היחס בין נשים ערביות לגברים ערבים.

אורלי לוטן: ההכנסה לשנה של נשים ערביות עולה על זו של גברים ערבים, כנראה בגלל ההשכלה, אך עדיין יש פער של 10 ₪ לשעה בשכר בין נשים יהודיות לערביות.

אורלי לוטן: הנתונים של 2005 לעומת 2006 – אצל הנשים היהודיות יש עלייה גם בשכר החודשי וגם בשכר לשעה, בעוד שגם אצל הנשים הערביות וגם אצל הגברים הערבים יש ירידה בפרמטרים האלה.

אורלי לוטן: לגבי תעסוקה בשירות המדינה, שירות המדינה אצל הנשים היהודיות מהווה פתרון תעסוקתי מאוד רציני – 64% מהעובדים היהודים הם נשים.

אורלי לוטן: מתוך כלל העובדות, הנשים שמועסקות בשירות המדינה רק 3% הן ערביות לעומת 19% שיעור באוכלוסייה.

אורלי לוטן: הנשים הערביות סובלות מתת ייצוג גם לעומת הנשים היהודיות וגם לעומת הגברים הערבים.

אורלי לוטן: אם אצל האוכלוסייה היהודית 64% הם עובדות, אצל העובדים הערבים בשירות המדינה המצב הוא הפוך ורוב העובדים הוא ערבים, כלומר שירות המדינה שמהווה פתרון תעסוקתי לנשים יהודיות לא משמש פתרון כזה לנשים ערביות.

אורלי לוטן: מתוך המועסקות הערביות, 1.8% מועסקות בשירות המדינה, ואצל הנשים היהודיות זה קצת יותר מ-3%.

אורלי לוטן: אין לי נתונים לגבי כמה ניגשים למכרזים לשירות המדינה.

גדעון סער: תודה רבה.

גדעון סער: אני רוצה לאפשר קודם את רשות הדיבור לחברי הכנסת שפנו ליזום את הדיון.

גדעון סער: ג'מאל, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: מאז כניסתי לכנסת ב-2003, נושא התעסוקה של נשים ערביות זה אחד הנושאים המרכזיים שבהם עסקתי והעליתי את זה שוב ושוב בכל דיון בתקציב ובכל הזדמנות.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהבעיה העיקרית של הציבור הערבי בלי היסוסים זה תעסוקת נשים ערביות.

ג'מאל זחאלקה: היום בעידן המודרני מפרנס אחד במשפחה לא יכול להיות.

ג'מאל זחאלקה: כמחצית מהמשפחות הערביות מתחת לקו העוני.

ג'מאל זחאלקה: זה לא ייפתר אלא אם תהיה תעסוקת נשים.

ג'מאל זחאלקה: כל עוד התעסוקה כל כך נמוכה, כ-20%, לעניין הזה אין פתרון.

ג'מאל זחאלקה: מעמד האשה בחברה הערבית, כל עוד אין לה כוח כלכלי ועצמאות כלכלית, גם זה יהיה יותר הטפה מאשר מגמה של שינוי חברתי.

ג'מאל זחאלקה: מבחינה כלכלית, כל מנכ"לי האוצר ושרי האוצר וראשי הממשלה עומדים על הדוכן שנה אחר שנה ואומרים: הבעיה המרכזית של המשק היא שיעורי השתתפות נמוכים במשק.

ג'מאל זחאלקה: 57% לעומת 69% הממוצע האירופי.

ג'מאל זחאלקה: כשהייתי חבר כנסת חדש אמרתי לביבי: אם אתה רוצה להעלות את שיעורי ההשתתפות, צריך ללכת לכיסים של תעסוקה נמוכה.

ג'מאל זחאלקה: יש אינטרס כלכלי מובהק, ואני לא מדבר עכשיו על אינטרסים אחרים.

ג'מאל זחאלקה: אז למה לא מושקעים מאמצים בכיוון הזה?

ג'מאל זחאלקה: להפתעתי, מצאתי שר אוצר אחד שאמר לי: הן רוצות לעבוד?

ג'מאל זחאלקה: אמרתי לו: כשיש משרה פנויה במועצה המקומית, עומדות בתור 50 נשים כדי לזכות בה.

ג'מאל זחאלקה: כל משרה פנויה שאשה יכולה לעבוד בה, עומדות בתור.

ג'מאל זחאלקה: נשים רוצות לעבוד.

ג'מאל זחאלקה: אגב, אחוז התעסוקה במדינות ערב יותר גבוה מאשר אחוז התעסוקה של נשים ערביות בארץ.

ג'מאל זחאלקה: במצרים זה 27%, בסוריה בסביבות 30%, שלא לדבר על טוניסיה, שאני מתאר לעצמי שזה בסביבות 40%, הנתונים העדכניים.

ג'מאל זחאלקה: הנתון השלישי שיש לקחת בחשבון, שכיום בלימודים העל תיכוניים, אחוז הנשים הערביות זה מעל 60%.

ג'מאל זחאלקה: כלומר גם אין בעיית הכשרה.

ג'מאל זחאלקה: נשים מצליחות יותר בלימודים.

ג'מאל זחאלקה: אז יש כוח אדם והפחד שלי- -

דב חנין: גם אצל היהודים, הנשים יותר מוצלחות.

דב חנין: ..

ג'מאל זחאלקה: הדבר הוא בנפשנו, אני לא מזהה בעיה יותר חשובה מבחינה סוציו אקונומית, זה צומת שקשור למודרניזציה, של התפתחות כלכלית.

ג'מאל זחאלקה: רוב הנשים הערביות הולכות ללמוד כדי להיות מורות.

ג'מאל זחאלקה: יש 11 אלף מורים מובטלים, מהם לפחות 8,000 נשים.

ג'מאל זחאלקה: בקלות אפשר לעשות שם הסבה מקצועית ולקלוט אותן בתעסוקה אחרת.

ג'מאל זחאלקה: פה צריכה להיות פעולה משולבת.

ג'מאל זחאלקה: יישום החוק של ייצוג הולם בשירות המדינה – מתן עדיפות לנשים ערביות, פיתוח תעשייתי- -

מרינה סולודקין: במפלגות.

ג'מאל זחאלקה: אני גאה שמפלגת בל"ד שריינה מקום לאשה.

ג'מאל זחאלקה: לאחר התייעצות עם כלכלנים, כתבתי תוכנית חירום שהיא לקוחה מתוך הקונספט של עידוד תעסוקה של נשים חד הוריות, לפי אותם פרמטרים.

ג'מאל זחאלקה: זה לא העתק אלא מותאם.

ג'מאל זחאלקה: אני מבין את הראש של אנשי האוצר ועשיתי תוכנית שהם יכולים לקבל אותה.

ג'מאל זחאלקה: הם אכן אמרו שזה מצוין, אך שזה לטווח קצר.

ג'מאל זחאלקה: כשהגשתי אותה לאוצר אמרו שהיא נהדרת, אך השתנו הפקידים ושמו אותה במגרה בינתיים.

ג'מאל זחאלקה: אני יכול לעדכן אותה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך ללכת על תוכנית לטווח קצר, לטווח בינוני ולטווח ארוך – שלוש תוכניות.

ג'מאל זחאלקה: לא צריך לחשוב רק על נשים אקדמיות.

ג'מאל זחאלקה: היתה יוזמה של חברת ויסוצקי להקים מפעל תעשייה באזור טוראן, הם אמרו שיכולים לקלוט 300 עובדות.

ג'מאל זחאלקה: יש גם יזמים בחורפש ובמקומות אחרים שמוכנים לפתוח את המתפרות שלהם ולפתוח את שעריהם.

ג'מאל זחאלקה: תודה.

גדעון סער: תודה.

גדעון סער: חברת הכנסת נאדיה חילו, בבקשה.

נאדיה חילו: תודה.

נאדיה חילו: בעבר דיברתם על תוכנית כוללת במשרד התמ"ת עם הקצאת משאבים לנושא זה.

נאדיה חילו: אשמח לשמוע מה קורה עם זה.

נאדיה חילו: יש תהליך של שינוי, אך השינוי הוא מאוד אטי ומפגר הרבה מאוד בחלק של התעסוקה ושילוב נשים ערביות אחרי פרמטרים אחרים.

נאדיה חילו: לגבי ההשכלה, זה פרמטר שהחברה שלנו יכולה להיות גאה בו מבחינת חברה אזרחית, חל בו שינוי רציני מבחינת האשה הערבייה שרכשה את כל הכלים שבכל עולם מודרני הכלים האלה אמורים לאפשר לה לפלס את דרכה.

נאדיה חילו: אך אנו רואים שכאן המשוואה הזו שפועלת בכל מדינה מודרנית, לא פועלת במדינת ישראל.

נאדיה חילו: אני מעמידה את זה בסימן שאלה.

נאדיה חילו: יש לנו כוח הון אנושי אדיר שלא מנוצל – אחת, לטובת החברה הערבית, והוא לא מנוצל גם כמנוף, אם אנו רוצים להסתכל בהיבט רוחבי במקרו על הכלכלה והתעסוקה במדינת ישראל.

נאדיה חילו: התופעה הכי חמורה בעיניי, 10,000 אקדמאיות מובטלות, נשים ערביות, הן יושבות בבית, בתחומים שונים.

נאדיה חילו: אבל זה הקצה האחד.

נאדיה חילו: אם אתה מסתכל על כל הפרמטר מהקצה הזה ועד הקצה השני בכל התחומים, אתה רואה בכל תחום שיש פה פוטנציאל אדיר שרוצה.

נאדיה חילו: הנשים עברו תהליכים לא קלים, שחלק מהם גם בזכות ארגוני הנשים שיושבים פה, וצריך לתת להם קרדיט על השינוי שעושים.

נאדיה חילו: עם זאת, זו השקעה עילאית, וכל אשה שמגיעה ומצליחה, זה לשבור המון חומות ומאמצים אדירים.

נאדיה חילו: אבל פה מתחילה החומה שבולמת אותה.

נאדיה חילו: אתה והמשרד שלך הוא כלי מאוד רלוונטי לשבירת החומה הזאת.

נאדיה חילו: קצנו גם בישיבות, שנים על גבי שנים, אותו נוף נמצא, שאנו באים ומציגים נתונים.

נאדיה חילו: קצה נפשנו בהצגת נתונים והוכחות.

נאדיה חילו: עברנו את זה.

נאדיה חילו: אנו בנקודה שאנו רוצים, ואתה כנציג המשרד חייבים, והשלטון, לבוא בתוכניות אופרטיביות לפתרון הבעיה.

נאדיה חילו: אתם פותרים חלק מהבעיה, וזה מצריך יד מכוונת של מדיניות ואסטרטגיה שתתערב.

נאדיה חילו: ההתערבות יכולה להיות על ידי יישום חקיקה של ייצוג הולם, וזה אחריות כוללת, על ידי תוכנית מסוימת כמו שהממשלה מוציאה פה ושם מכרזים למגזר הערבי.

נאדיה חילו: צריך פעולה אגרסיבית של התערבות.

נאדיה חילו: אולי גם משרדים אחרים ילכו בדרך הזאת.

נאדיה חילו: אני מציעה שתהיה קריאה לכל משרדי הממשלה, שנתיים שלוש ארבע, לשים תוכנית פריסה, לומר: אנו קולטים כך וכך אחוזים, ואז תהיה גם אפשרות לבחון את המדד הזה – בסוף כל שנה המשרדים יצטרכו לתת את הדין, והדין הוא גם דין ציבורי.

נאדיה חילו: אדוני היושב ראש, אנו יודעים לקדם חוקים, והחקיקה היא כלי מאוד רציני שעזר בהמון תחומים לקדם נשים ערביות, וחבל שהחוק שלי נפל, החוק על ייצוג הולם ברשויות המקומיות.

נאדיה חילו: הוא היה מיטיב מאוד עם נשים ערביות.

נאדיה חילו: החקיקה היא מאוד חשובה בעניין זה, לכן יש להוביל את זה, וגם יישום חוקים קיימים, ותוכנית כוללת שתיקח בחשבון החל מהכשרה מעשית ועד פתרונות למעונות ולילדים.

נאדיה חילו: תמו הימים שהסבתות שומרות על הילדים.

נאדיה חילו: צריך ליצור מנגנונים ומעונות, כי זה אחד האלמנטים שהוכח כפתרון ליציאה לעבודה.

נאדיה חילו: גם התחבורה – כאלמנט שמשפיע ישירות, יש המון אלמנטים שיודעים שאפשר להתערב בהם עם יד מכוונת ולבוא עם ראש פתוח.

נאדיה חילו: יש תסכול אדיר של נשים שיש להן הכל והן רוצות לעבוד, וגם כלכלית, הרי אחוז העוני הוא 70%.

נאדיה חילו: 70% מהילדים שלהם הם עניים.

נאדיה חילו: אין עוד מדינה שיש בה אחוז ילדים עני כזה.

נאדיה חילו: תודה.

גדעון סער: תודה.

גדעון סער: אנו עוברים לדיון.

גדעון סער: חבר הכנסת חנין, בבקשה.

דב חנין: אדוני היושב ראש, אני מברך על קיום הדיון הזה.

דב חנין: יש בפנינו הרבה נתונים שמאפשרים לנו להתייחס לנושא, אך אני רוצה להפנות לנתון אחד שמטריד אותי במיוחד; התמונה הכללית היא תמונה ששיעור ההשתתפות של נשים ערביות בכוח העבודה הולך ומתרחב, זה ברור נוכח המצוקה הכלכלית חברתית.

דב חנין: אך יש לנו תופעה מדהימה, מיוחדת במינה, שלא קיימת בשום מקום אחר בעולם, ששיעור ההשתתפות של נשים שיש להן השכלה על תיכונית יורד.

מוחמד ברכה: ככל שההשכלה עולה, האפשרות לקחת עבודה עם כישורים פוחתת.

גדעון סער: הכיוון שעלה מהמחקר של הממ"מ הוא אחר.

דב חנין: יש לנו סקירה היסטורית של גב' פיכטלברג משנת 2004, שמתארת לנו את העשור האחרון עד 2004, היא אומרת שם ששיעור ההשתתפות של בעלות השכלה על תיכונית ירד בעשור האחרון, שיעור ההשתתפות של בעלות 13-15 שנות לימוד למשל ירד מ-50% בשנת 90' ל-41.6% בשנת 2002.

דב חנין: אני עכשיו מפנה לעמ' 5 בדוח הממ"מ, שם בטור ההשכלה רואים שבשנת 2006 המספר המקביל ירד ל-37.3%, כלומר המגמה שגב' פיכטלברג מדברת עליה ב-2004 בדאגה רבה ממשיכה ומתעצמת עוד יותר לפי הנתונים של הממ"מ גם לאחר מכן עד 2006, והתחזית שלה לצערי מדהימה – "ייתכן שדווקא העלייה ברמת ההשכלה תגרום לבלימה בשיעור עליית שיעור ההשתתפות של נשים ערביות", ואנו רואים שעלייה ברמת ההשכלה גוררת ירידה בשיעור ההשתתפות.

דב חנין: זו תופעה שעליה לדעתי יש למקד את תשומת הלב.

דב חנין: יש מאמר מלמד מאוד של יסאר עוואד מנשים נגד אלימות על מצב האקדמאיות הערביות בשוק העבודה, ואם מנסים להבין את הממצא המדהים הזה ולראות מה גורם לו, אפשר להיעזר במחקר הזה ולראות את התופעה הקשה שמצביעה עליה גב' פיכטלברג, שהבעיה היא בעיה של מבנה שוק העבודה והיעדר משרות פתוחות לנשים אקדמאיות ערביות.

דב חנין: הוועדה הזו צריכה לדעתי לקבל החלטה שיש לבצע מפנה מהיר ודרמטי בהתייחסות לנשים המשכילות הערביות.

דב חנין: שיעור ההתייאשות של נשים ערביות מהסיכוי שלהן להגיע לשוק העבודה ולעבוד בו הוא בולט, גדול הרבה יותר מאשר בקרב נשים יהודיות, וגם נמצא במגמת עלייה.

דב חנין: הדברים האלה צריכים להטריד אותנו.

דב חנין: שלוש נקודות קצרות; הנתונים מראים ששירות המדינה יותר מכל מקום אחר סגור בפני נשים ערביות.

דב חנין: אזורי תעסוקה באזורים ערביים – מנכ"ל התמ"ת חיוני בעניין זה.

דב חנין: תחבורה ציבורית, יש דוח שמראה עד כמה החוסר בעניין זה משפיע על האשה הערבייה, שלא יוצאת לעבוד מחוץ לבית.

דב חנין: תודה.

גדעון סער: חברת הכנסת סולודקין, בבקשה.

מרינה סולודקין: תודה.

מרינה סולודקין: אני מצדיעה ליו"ר על הדיון החשוב.

מרינה סולודקין: באתי ממדינה רב לאומית, והדרך להתפתחות כלכלית, חברתית, לשוויון, חלק מהדרך היה השכלה של נשים.

מרינה סולודקין: אני שמחה לשמוע שאחוזי הנשים הערביות הלומדות הם גבוהים.

מרינה סולודקין: יש לנו בעיה, ומציעים פה פתרונות שאיני מאמינה בהם.

מרינה סולודקין: שירות המדינה – אפשר לקבל חוקים, אבל זה לא יהיה.

גדעון סער: לא מקבל את זה.

גדעון סער: למה את אומרת את זה?

מרינה סולודקין: בשירות המדינה יש אחוזים זעומים של עולים.

מרינה סולודקין: דרכים חשובות זה תחבורה ציבורית – אנו שנלחמנו עם ברכה ואורון בנושא ויסקונסין ראינו את גודל הבעיה הזו במגזר הערבי.

מרינה סולודקין: שנית, לגבי עסקים קטנים – עלינו לעודד עסקים קטנים במגזר הערבי.

מרינה סולודקין: הגיע הזמן ברשות למעמד האשה להכניס סגנית ערבית ולשבת ולעסוק בעניין ברצינות, כי אם יש מרמור, זה אחת הדרכים הכי בטוחות לפתור את הדברים.

מרינה סולודקין: תודה.

גדעון סער: תודה.

גדעון סער: אני מבקש מדב לאוטמן להציג את הפעילות שאתם מקיימים בנושא הזה.

דב לאוטמן: אני 40 שנה עובד עם אוכלוסייה ערבית.

דב לאוטמן: העסקתי אלפי ערביות.

דב לאוטמן: אני רוצה לומר, איכות העובדים הערבי והערבייה מבחינת פריון ותפוקה הוא זהה.

דב לאוטמן: לצערי, במגזר העסקי יש דעות קדומות שאקדמאי ערבי פחות טוב באיכותו מאקדמאי יהודי ואקדמאית ערבייה פחות טובה מאקדמאית יהודיה ואולי לא מדברת מספיק טוב עברית.

דב לאוטמן: זה חומה שאנו צריכים לשבור אותה ולהוכיח שזה לא נכון.

דב לאוטמן: הנתונים ברורים, והגיע זמן שנתחיל לעשות בשטח, צריך לעשות עבודה פרטנית, וזה מה שאנו עושים.

דב לאוטמן: לטווח ארוך, על אף הנתון שהזכרתם, צריך לעודד כמה שיותר נשים ערביות ליתר השכלה.

דב לאוטמן: בטווח הארוך יהיה הרבה יותר קל לאשה משכילה מאשר אשה לא משכילה.

דב לאוטמן: במדינת ישראל ברמת השכר הישראלי אי אפשר כבר להעסיק תופרות.

דב לאוטמן: זה מקצוע שאנו לא צריכים אפילו לשאוף לו.

דב לאוטמן: אנו לא רוצים להתחרות באשה הודית או פקיסטנית.

דב לאוטמן: לכן רמת ההשכלה מאוד חשובה לתעסוקת נשים בעתיד.

דב לאוטמן: לכן לא להרפות וגם אם הנתון ברגע זה מדאיג, ונכון שיש אפליה מסוימת, ויש יותר בלתי מועסקות אקדמאיות ומשכילות, על זה יהיה אפשר ביתר קלות להתגבר מאשר נשים שאינן משכילות כלל.

דב לאוטמן: מה אנו עושים; משרד ראש הממשלה הקים מרכז לעידוד עסקים במגזר הערבי.

דב לאוטמן: תוקם קרן השקעות מאוד משמעותית והקמנו מועצה מייעצת שאני עומד בראשה, שיש בה אנשי עסקים יהודים וערבים במקצועות השונים כמו עורכי דין, בנקאים, תעשייני מזון, תעשייני טקסטיל, הי טק וכן הלאה.

דב לאוטמן: אנו מתכוונים להתכנס בימים הקרובים ולמצוא דרכים, כיצד לעודד השקעות במגזר שייצרו מקומות תעסוקה.

דב לאוטמן: אני לוקח על עצמי לשים דגש על עסקים שמעסיקים נשים יותר משמעסיקים גברים.

דב לאוטמן: הפתרון לא יהיה בתעסוקה בתוך הכפרים.

דב לאוטמן: אני בכרמיאל 32 שנה.

דב לאוטמן: באזור התעשייה של כרמיאל חצי מהעובדים הם ערבים וערביות, לכן הפתרון יהיה של עבודה במקומות שיש מעסיקים שנותנים עבודה, לכן עניין המעונות והתחבורה בטווח הקצר זה אחד הדברים שיכולים להשפיע משמעותית מאוד, ויחסית קל לבצע את העניין הזה.

דב לאוטמן: זה יאפשר גם לאשה עובדת מאיזשהו כפר לנסוע 20 ק"מ למקום עבודה בחיפה, נניח, או מכפר בדואי בבאר שבע, למשל, כי גם אם היא תמצא מקום עבודה, אם היא לא יכולה להגיע בזמן, אין טעם.

דב לאוטמן: צריך לעבוד על המעסיק שהוא ברובו יהודי, שאין הבדל באיכות ובהתנהגות של עובד ערבי.

דב לאוטמן: האפליה בין אקדמאים ערבים גברים היא באותה מידה גדולה כמו בנשים פרט למערכת הרפואית, שבה אין כל אפליה, ולכן אחוז מאוד גבוה של ערבים הולכים ללמוד רפואה ורוקחות.

דב לאוטמן: פרט לזה יש אפליה שנובעת לא משנאה אלא מחוסר מודעות שהעובד הערבי או העובדת הערבייה הם באותה איכות כמו היהודים ומחשש שעבודה יחד יכולה להשפיע על עובדים יהודים, יגידו: אני לא רוצה לעבוד עם עובדים ערבים.

דב לאוטמן: לכן תמצאו מעט מאוד מזכירות נניח בלשכות של עובדים בכירים, לא תמצאו נשים ערביות.

נאדיה חילו: אולי נתחיל בהצעה ליושבת ראש הכנסת, שתגיד: עד סוף 2008 אני קולטת כך וכך.

דב לאוטמן: יש חוסר מודעות לגבי היכולת של עובדת ערבייה בשפה העברית.

דב לאוטמן: יש תחושה שלעובדת ערבייה יש בעיות בשפה.

דב לאוטמן: זה לא נכון, ודאי לא בין המשכילות ביניהן.

דב לאוטמן: לגבי מה אנו עושים – אני גם יו"ר של עמותה שהקמנו של העסקה של ערבים אקדמאים במגזר העסקי בעיקר.

דב לאוטמן: אנו ניתן תשומת לב יתרה לאקדמאיות ערביות, ואני בטוח שאם נשבור את החומה של חוסר ההבנה של המעסיק היהודי שאין הבדל למעשה, וגם הוא יבין מהר מאוד שבמקום העבודה אין ביניהם קונפליקטים, ואם יש משהו שאני גאה בו ב-45 שנות עבודתי, זה שאפילו פעם אחת לא היה קונפליקט או היתה טענה שיש פה אפליה, כי היו אינטרסים משותפים.

דב לאוטמן: שני הדברים האלה, ואני שמח שמשרד ראש הממשלה לקח על עצמו להשתתף בעמותה שלא שייכת למשרד ראש הממשלה – משתתפים בחלק מההוצאות.

דב לאוטמן: נפעל ללא לאות לשכנע את המעסיק היהודי במגזר העסקי להעסיקם, השאלה אם יש להם פתרון לילדים ולתחבורה.

דב לאוטמן: את זה לא נוכל לעשות.

דב לאוטמן: עומדת לקום קרן של 160 מיליון ₪ לעידוד עסקים במגזר הערבי.

דב לאוטמן: היום זו יכולה להיות תעסוקה גדולה שתעסיק גם הרבה נשים.

דב לאוטמן: נשמח לכל עזרה מצדכם, ודאי משרד התמ"ת שבלאו הכי אנו קשורים אתו, וגם כל עזרה מחברי כנסת.

ג'מאל זחאלקה: אני שומע על הקרן הזו יותר משנה.

דב לאוטמן: מי שמכיר אותי יודע שאם זה לא יתקיים, לא אמשיך.

דב לאוטמן: המועצה המתכנסת תתכנס בימים אלה.

דב לאוטמן: יושבים פה אישים כמו מיקי פדרמן, אלישע ינאי, אנשים מבכירי התעשייה במדינת ישראל.

דב לאוטמן: במקביל להם כל אחד איש עסקים מהמגזר הערבי.

דב לאוטמן: לא נרפה, ואני לוקח על עצמי לא להרפות.

דב לאוטמן: זה עניין של שבועות.

גדעון סער: תודה.

גדעון סער: זו הבהרה חשובה, עניין לוח הזמנים.

גדעון סער: ישר כוח על הפעילות.

דב לאוטמן: אני רוצה להוסיף, הבחור לידי הולך להיות מנהל המרכז.

דב לאוטמן: גם רענן דינור מחויב לנושא ומצוי בפרטים ומשתף פעולה ואנו עובדים הרבה יחד.

דב לאוטמן: אני מאמין שהפעם מתכוונים לעשות משהו.

גדעון סער: תודה.

גדעון סער: חבר הכנסת ברכה, בבקשה.

מוחמד ברכה: אני מברך על עצם קיום הדיון.

מוחמד ברכה: מלכתחילה אציע ליושב ראש שיהיו סדרת פגישות מעקב, כך שהדיונים הבאים לא יתפרסו על מגוון הנושאים אלא לייחד דיון לכל נושא – תחבורה, עסקים קטנים, זמינות עבודות וכן הלאה.

מוחמד ברכה: הכנסת אמנם היא לא הרשות המבצעת, אך היא צריכה להוות כתובות למצוקות של האזרחים – אחרת נפספס את התפקיד שלנו.

מוחמד ברכה: הוועדה המקצועית הזו יכולה לקדם נושאים קונקרטיים.

מוחמד ברכה: התוצר הלאומי בישראל הוא מהגבוהים בעולם.

מוחמד ברכה: אבל כשעושים פילוח בין יהודים לערבים, אנו נתקלים במציאות עגומה שבקרב היהודים זה כ-22 אלף לנפש, ובין 7.5 ל-8 אצל הערבים.

מוחמד ברכה: אנו יודעים שיש פערי שכר, אך הפער כאן הוא גם בגלל אי תעסוקת נשים.

מוחמד ברכה: נכון שיש צורך חברתי כלכלי להרחיב את מעגל הנשים הערביות שמצטרפות לעבודה אך זה אינטרס כלכלי של כלל החברה בישראל.

מוחמד ברכה: אי כניסת נשים למעגל העבודה הוא ביטוי מצוקה.

מוחמד ברכה: האשה הערבייה המסורתית היתה חלק מהכנת הבית כשהחברה היתה פלאחית.

מוחמד ברכה: אחרי קום המדינה מצאו עצמם במקום בלתי הגיוני.

מוחמד ברכה: תעסוקת נשים היא גם ביטוי של מודרניזציה, שהגיע הזמן שתיכנס לרחוב הערבי, וזה צריך להיות על ידי מהלכים יזומים.

מוחמד ברכה: לכן הנושא של עסקים קטנים, של עבודות זמינות, של תמריצים, של תחבורה ציבורית אלה נושאים שאני מציע לוועדה לטפל בהם.

מוחמד ברכה: אגב, נושא התחבורה הציבורית – יש לזה ערך מוסף-מוסף – מלחמה בתאונות הדרכים.

מוחמד ברכה: כידוע, אחוז אלה שמחזיקים ברשיון נהיגה הערבים הוא כ-14%, ואחוז הקורבנות הערבים הוא כ-33%.

מוחמד ברכה: עצם ההכרח שהאזרח הערבי חייב לנסוע כל יום מרחקים גדולים הוא הסיבה שהחשיפה שלו לתאונות דרכים היא גבוהה יותר.

מוחמד ברכה: כמובן, אם ייווצר מצב שיהיו עבודות זמינות שיקלטו נשים וערבים בישובים הערבי, זה גם חיסכון בחיי אדם.

מוחמד ברכה: בנושא ההשכלה, היום באוניברסיטאות 60% מהסטודנטים הערבים הם סטודנטיות.

מוחמד ברכה: זה גם ביטוי של מצוקה, שהרבה בחורים צעירים הולכים לעבוד בעבודה גופנית, והנשים צריכות למצוא עבודה, אך המציאות טופחת על פניהן.

דב לאוטמן: אתה צודק.

דב לאוטמן: אם אנו טיפה אופטימיים, אין סיכוי למדינה הזו בלי שתימצא תעסוקה למשכילים ואקדמאיים, וצריך לעודד לכך.

מוחמד ברכה: אני מסכים ומשבח אותך, אתה עושה עבודה טובה.

גדעון סער: תודה.

גדעון סער: מנכ"ל משרד התמ"ת, גבריאל מימון, בבקשה.

גבי מימון: תודה.

גבי מימון: משרד התמ"ת הוא באמת משרד ייעודי שאחד מיעדי העל שלו הוא לשפר את שיעור ההשתתפות במשק של מגזרים שבהם שיעור ההשתתפות הוא מאוד נמוך.

גבי מימון: אני מודה שאנו מתמקדים בשני מגזרים, במגזר המיעוטים ובמגזר החרדי.

גבי מימון: בתוך מגזר החרדי, לצד הגברים, ששם שיעור ההשתתפות הוא מאוד נמוך, ובתוך המגזר הערבי לצד הנשים, ששם שיעור ההשתתפות הוא גם נמוך מאוד.

גבי מימון: אגב, שיעורי ההשתתפות די דומים בשיעור ההשתתפות של גברים חרדים ונשים במגזר המיעוטים.

גבי מימון: יש מספר כלים במשרד התמ"ת שאמורים מצד אחד לעודד תעסוקה ומצד שני לתמוך בתעסוקה.

גבי מימון: אמנה את חלקם ואציין כיצד אנו מכוונים אותם להשגת היעד המרכזי של שיפור שיעור ההשתתפות.

גבי מימון: יש הצלחה מסוימת, גם הנתונים שנסקרו מראים על מגמה חיובית, אך קצב ההתקדמות איטי יחסית למצופה בעידן המודרני ובשוק גלובלי שקיים היום בעולם.

גבי מימון: בעידוד התעסוקה יש מספר כלים, גם מינהל אזורי התעשייה, גם עסקים קטנים וגם מסלול תעסוקה בתוך מרכז השקעות הון וגם מרכז השקעות הון.

גבי מימון: כדי להצליח צריכים להיות שני שותפים.

גבי מימון: אני מצר שבחלק מהמקרים איננו זוכים לשותפות או לפחות לשותפות ברמת הציפיות שאנו רוצים.

גבי מימון: למשל, בתחילת 2006 שינינו את מפת אזורי העדיפות הלאומית של מדינת ישראל ותעדפנו באופן בולט את הסקטור הערבי במרכז הארץ – היינו ישובים במרכז הארץ זכאים למעמד של אזור פיתוח א'.

גבי מימון: המשמעות היא שהם יהיו זכאים למענקים על השקעות הון שיבצעו שם, יכולים להיות זכאים למסלול תעסוקה במסגרת מרכז ההשקעות.

גבי מימון: לצערי, עד רגע זה לא קיבלנו ולו בקשה אחת מאיזושהי רשות או מפעל להקמת מפעל באזורים שמוגדרים לב המדינה.

מוחמד ברכה: כל הישובים האלה הם באחריות הממשלה.

גבי מימון: אני רוצה לתת עוד דוגמה של כלי שאנחנו מייחסים לו חשיבות בתמיכה בתעסוקה - מעונות יום ומשפחתונים.

גבי מימון: בתוכנית 150 מיליון של הממשלה, מתוך כ-900 משפחתונים שאמורים לקום, קרוב ל-250 מהמגזר הערבי.

גבי מימון: שם אנו מתקדמים יפה, יש לנו זכיין מהמגזר הערבי.

גבי מימון: אני מאוד מקווה שנוכל לאייש עד סוף 2008 את כל המשפחתונים.

גבי מימון: לגבי מעונות יום, יצאתי במכרז בתחילת דצמבר 2007 לתמיכות ברשויות מקומיות להקמת מעונות יום, כי אנו רואים בהם מכשיר משמעותי מאוד בהקלה על אשה לצאת ולהשתלב בעבודה, מה עוד שככל שהמעמד הסוציו אקונומי של האשה הוא נמוך יותר, שיעור הסבסוד של המדינה הוא משמעותי מאוד עד כדי תשלום זניח מצד המשפחה.

גבי מימון: שום רשות ערבית לא השתתפה במכרז.

גבי מימון: מדובר על תמיכות בהיקף של קרוב למיליון ו-600 אלף ₪ לרשות להקמת מעון יום של שלוש כיתות לאכלוס תשעים ילדים.

גבי מימון: חבל.

ג'מאל זחאלקה: אני מכיר את הנושא הזה.

ג'מאל זחאלקה: רוב הרשויות המקומיות הערביות לא יודעות.

ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע איפה אתה מפרסם את זה.

ג'מאל זחאלקה: אני מציע שאנו בוועדה נשלח מכתב לכלל הרשויות המקומיות, שיידעו שיש תקציב לזה.

מוחמד ברכה: יש התניה של ההשתתפות של הרשות?

גבי מימון: ברשויות שהן במעמד סוציו אקונומי נמוך זה יכול להגיע למקסימום 200 עד 250 אלף ₪ מתקציב פיתוח לשנתיים, זה זניח.

גבי מימון: לרשות עם היקף תקציב של 120 או 130 מיליון ₪, אפשר לשחרר מקור כזה מתקציב פרוס על פני שנתיים.

גבי מימון: ראש רשות שמכיר בערך של יציאת נשים ובהשתלבות שלהן במעגל העבודה, צריכים לעשות את המאמץ הזה.

גדעון סער: נקיים את הישיבה הבאה גם עם נציגות של שלטון מקומי ערבי.

גבי מימון: אנו מעוניינים מאוד גם במגזר החרדי וגם במגזר הערבי להגביר את שיעור ההשתתפות.

גבי מימון: אתן דוגמה לכלי שעשינו שינויים תוך כדי תנועה, ולדעתי הצלחנו יפה, מסלול תעסוקה במרכז השקעות – אמרנו: אי אפשר לתת שיעור סבסוד, מסלול תעסוקה זה כלי שמשתתף בעלות תשומת העבודה של מעסיק בקליטת עובד לתקופה של 60 חודש.

גבי מימון: כדי להגיע ליעדים שלנו לעידוד ותמיכה בקליטה של עובדים מהמגזר החרדי ומהמגזר הערבי תעדפנו את המגזרים הללו כך ששיעור ההשתתפות שלנו בעלות תשומת העבודה יהיה הגבוה ביותר בקליטת ערבים ו/או חרדים.

גבי מימון: 20% לעומת מהמגזר הכללי, סדר גודל של בין 5% ל-10%.

גבי מימון: המקצה האחרון מוכיח שהצלחנו לנתב את הכלי הזה ליעד חשוב.

גבי מימון: במקצה האחרון מימשנו כ-27 מיליון ₪ למגזר הערבי בלבד בקליטה של קרוב ל-450 משרות חדשות.

גבי מימון: זה הישג.

גבי מימון: אנו מתכוונים להמשיך את היישום והשימוש בכלי הזה ככלי שמוכיח עצמו ויוצר שילוב, עידוד והשתתפות בפועל של המגזר הערבי ושל המגזר החרדי במעגל העבודה.

גבי מימון: כלים נוספים שיישמנו אותם במהלך 2007 עם מתן דגש לקליטה מהמגזר הערבי.

גבי מימון: אני מדבר על מרכז מחקר ופיתוח שאנו מקימים, יצאנו למכרז ויש זכיין שזכה, הקמת מרכז ופיתוח בעמק הירדן בהיקף תקציבי של 70 מיליון ₪ לחמש שנים, וכתנאי סף לקבלת התמיכה הוא מחויב לקלוט לפחות 20% אקדמאים מהמגזר הערבי.

גבי מימון: כל סנטר נוסף באזור טבריה, גם שם ביקשנו לציין במפורש כתנאי סף של תמיכה של בין 20% ל-25% מהמגזר הערבי ו/או החרדי כתנאי סף לקבלת הסובסידיה מהמדינה למימון תשומת העבודה.

גבי מימון: יש כלי נוסף שאנו חושבים שצריך לתת לו הרבה יותר כוח תקציבי מצד המדינה, הכשרה מקצועית, שזה כלי להשתלבות במעגל העבודה.

גבי מימון: היו לנו בעבר מספר כלים שנתנו סיוע דווקא לנשים הערביות בכיתות שמטרתן היתה לשפר את רמת ההשכלה מ-10 שנות לימוד ל-12, או במכינות להכשרה מקצועית.

גבי מימון: לצערי, התקציב צומצם בצורה משמעותית.

גבי מימון: אני מבקש משרה לתת סקירה על שני הכלים הללו, בבקשה.

שרי כהן: שני הכלים שהם גם השלמת השכלה וגם מכינות מיועדים ומסייעים בעיקר לנשים ברמות השכלה נמוכות.

שרי כהן: בשנים שעשינו את זה, בהיקפים מאוד גדולים, עם משרד החינוך במימון האוצר, במגזר הלא יהודי עיקר המשתתפים היו נשים ששדרגו את רמת ההשכלה שלהן ל-10 ו-12 שנות לימוד, מה שסייע להן גם באופן ישיר ואפשר להן כניסה לקורסים שדרישות הכניסה אליהם גבוהות יותר.

שרי כהן: כנ"ל לגבי מכינות שנותנות כלים של שדרוג ברמת ידע במתמטיקה, אנגלית, עברית וכל מה שצריך כדי שאשה תוכל להיכנס לקורס.

שרי כהן: יש דגש על הנושא של נשים אקדמאיות.

שרי כהן: לצערי, כלי משמעותי של האגף שנקרא הסבת אקדמאים קוצץ בצורה מוחלטת בשנים 2003-2004 עם השתת חוק ההסדרים וכל הנלווים אליו.

שרי כהן: זה היה כלי שסייע לאקדמאים שהשקיעו הרבה ברכישת השכלה.

ג'מאל זחאלקה: זו השקעה הכי קטנה שיכולה להיות.

שרי כהן: נכון, וזה פוטנציאל שחבל לא למנף אותו.

שרי כהן: כל מסגרות הסבת האקדמאים גם נתנו מענה למשק בתקופה של הפריחה הגדולה של צורך בכוח אדם מתחום המחשבים, ההסבות נתנו מענה גדול ונותנים מענה לאנשים.

שרי כהן: צריכה להיות פעולת לחץ רצינית ביותר להחזיר את הכלי הזה.

שרי כהן: מאחר שרוב התקציב של האגף היום מיועד לקורסים מחליפי עובדים זרים כמדיניות, באופן גורף זה נותן מענה לא משמעותי לנשים בכלל, ודאי לא לערביות, וכל הקורסים לנשים, ההיצע היום אינו גדול.

שרי כהן: חשוב להחזיר את הכלי הזה.

גבי מימון: כלים נוספים שהייתי רוצה שבהם נוכל לראות השתתפות של המגזר הערבי – אחד הכלים החשובים מבחינתנו לתמיכה במועמדים פוטנציאליים מהפריפריה ומהמגזר הערבי, אני מדבר על תוכנית עתידים לתעשייה.

גבי מימון: אנו מקצים היום כ-3 מיליון ₪ לשנה לטובת קליטת ומימון שכר לימוד לסטודנטים לשלוש שנים, כמה שניתן במקצועות הטכנולוגיים, לצד קשר עם מאמץ מהתעשייה כדי לאפשר לסטודנט ללמוד ולסיים לימודיו ולהשתלב בתעשייה כך שהוא עובד תוך לימודים ומקבל מלגה מהמעסיק הפוטנציאלי העתידי שלו.

גבי מימון: איני רואה את השתתפות המגזר הערבי, וזה יכול לעזור להשתלבות בעבודה ולקבלת סיוע במימון שכר לימוד.

גבי מימון: כשאנו נותנים סל שכולל תקציב משמעותי שאמור לסייע להתגבר על מספר חסמים במגזר, אנו זוכים למענה.

גבי מימון: אחת ההנחיות האחרונות של השר – שאתם מכירים אותו כשר חברתי מהמעלה הראשונה - פתחנו חמש כיתות להנדסאים מהפזורה הבדואית באזור הנגב והמכללה הטכנולוגית, כששם אנו גם מממנים את שכר הלימוד וגם מממנים את ההסעות, שזה אחד החסמים כדי להגיע ללימודים, וכיום יש חמש כיתות שפועלות.

גבי מימון: כיום אנו במגעים גם עם אינטל וגם עם תעשיות אחרות כדי למצוא להם מקום עבודה עתידי, ברגע שיסיימו את חובת לימודיהם, והכל כדי ליצור דחיפה לשאר המגזר לחקות את התהליכים הללו ולהיכנס למעגל התעסוקה.

גבי מימון: יושבת אתנו עו"ד ציונה קניג שנבחרה על ידי ועדת איתור בראשותי לפני כחודשיים לעמוד כמנהלת נציבות שוויון בעבודה.

גבי מימון: זה אחד הכלים ואחת היחידות שאמורה לסייע להתגבר על אפליה שעשויה להיות, בין היתר על רקע שיוך לאומי.

גבי מימון: כמובן, אשמח להסתייע בכל גורם בהכוונה ובסיוע כדי שניטיב ונכוון את הכלים שלנו להשגת התשואה הגבוהה ביותר בשימושים שלה במגזר הערבי.

גבי מימון: תודה.

מוחמד ברכה: יש כמה הערות שצריך לטפל בהן.

מוחמד ברכה: יש תקציבי התמ"ת שכרוכים בהתניה, שאולי הרשות המקומית צריכה לשלם משכורת לפני השתתפות בפרויקט כלשהו.

גדעון סער: אנו נקיים דיון בנושא.

דב חנין: הגיעו אליי תלונות של נשים שעובדות במשפחתונים בישובים ערבים, ועל פי התלונות האלה, יש שינוי במדיניות של משרד התמ"ת שהיה אחראי על מתן המשכורות לעובדות במשפחתונים.

דב חנין: התמונה שבפניי אינה לגמרי ברורה, האם השינוי הזה שנטען שמשרד התמ"ת מבצע אותו אומר שהרשות המקומית צריכה לקחת על עצמה חלק מהתקציב ואז זו בעיה, כי אנו מדברים על רשויות מקומיות שלא מסוגלות לתקצב שום דבר.

דב חנין: התוצאה של המהלך הזה יכולה להיות פגיעה קשה מאוד בנשים שעובדות במשפחתונים וגם בנשים נוספות, כי אם אין הפתרון של המשפחתונים, שוב יוצרים חסם.

גבי מימון: היתה באמת בעיה עם מספר רשויות מקומיות שכתוצאה מבעיות תקציביות פנימיות שלהן לא דאגו לשלם למנהלות המשפחתונים.

גבי מימון: לכן הוריתי כבר בתחילת 2007 ליציאה למכרז זכיינים להפעלת המשפחתונים.

גבי מימון: אנו עדיין נותנים כתוצאה מהסכם עם השלטון המקומי עדיפות לרשות, אך אם אנו נתקלים בבעיה של אי תשלום משכורות, זה עובר אוטומטית לזכיין, שהוא גורם פרטי, הוא מחויב לעמוד בסטנדרטים שקבענו לו, לרבות איתנות פיננסית.

גבי מימון: בכל מקרה יש לנו ערבות שמאפשרת לנו לשלוט במקרה שהזכיין לא מעביר את המשכורות, במקרה כזה נגיע למצב שאנו לא רוצים להגיע אליו, של תשלום משכורות או העברות על ידי המדינה.

גבי מימון: זה לא נכון, לדעתי, כי הן לא מועסקות על ידי המדינה.

גבי מימון: אני מקווה שהמתווה החדש באמצעות הזכיינים יוכיח את עצמו וירתיע רשויות שלא יעמדו במועדי התשלום למנהלות המשפחתונים.

ג'מאל זחאלקה: אמרת שאתה פתוח להצעות ולעזרה.

ג'מאל זחאלקה: השאלה, מה פירוש הדבר הזה.

ג'מאל זחאלקה: פה יהיו לנו הצעות.

ג'מאל זחאלקה: יש לי תוכנית מפורטת לטווח הקצר עם עקרונות לטווח הארוך.

ג'מאל זחאלקה: השאלה, מה מידת הגמישות במשרד להיענות להצעות, כדי שאדע מה להציע.

ג'מאל זחאלקה: לא חסרות הצעות פרקטיות.

ג'מאל זחאלקה: השאלה אם יש תקצוב, אם אפשר לנייד תקציבים.

גבי מימון: מגבלת מקורות תמיד תהיה.

גבי מימון: לא נצליח להגיע לכל הרבדים באוכלוסייה.

גבי מימון: אנו מבחינתנו בסדרי העדיפויות שלנו רואים במגזר הערבי ובמגזר החרדי יעדים ראשונים להשגת שיפור בשיעור ההשתתפות.

גדעון סער: לגבי היקף הפעילות המתבצעת מול המגזרים האלה, אין הלימה בין היעדים לאמצעים שננקטים להשגתם.

גדעון סער: לא הוצגה פה תוכנית שמאפשרת להשיג את היעדים הללו.

גבי מימון: אנו כמעט בכל הכלים מקצים תקציבים לאוכלוסייה מעבר למשקלה באוכלוסייה, כלומר מתעדפים אותה.

גבי מימון: אני יכול להראות את זה במסלול תעסוקה, שעכשיו אפשר להראות ניצול הרבה יותר משמעותי, במלגות לסטודנטים שאני מתעדף את המגזר, בניסיון שלנו לפתור את בעיית 120 עובדות במתפרת חורפש כדי לאפשר המשך תעסוקה של הנשים שם.

גבי מימון: אפשר להציג את זה בפתיחת כיתות בבתי ספר לנוער למגזר כדי לאפשר השתלבות נוער בלימודי הכשרה מקצועית.

גבי מימון: כשאני אומר סיוע או הכוונה, אנו כל הזמן לומדים את החסמים.

גבי מימון: כמנכ"ל משרד, אחד הדברים שהבנתי זה שיש חסם ידע – לא מספיק מכירים את הכלים של המשרד.

גבי מימון: כתוצאה מזה יזמתי שני כנסים גדולים, בתמרה וברהט, כדי לחשוף את יחידות המשרד לאוכלוסייה, כדי שישתמשו בהן.

גבי מימון: אנו נכונים ללמוד כיצד לשפר את הביצועים שלנו ולהפוך אותם לטובים יותר.

גדעון סער: תודה.

גדעון סער: מכיוון שעלינו לסיים את הישיבה, אני מבקש מהדוברים הבאים להגביל את עצמם לששים שניות.

גדעון סער: תודה.

עאידה תומא-סולימאן: אני חושבת שכל הדברים שנגעת בהם – ראיתי שכל אלה לא עונים על כך שצריך תוכנית יותר כוללנית, יותר מעדיפה באופן ברור וחד משמעי שסוגרת את הפער שנוצר לאורך השנים.

עאידה תומא-סולימאן: 70% מהנשים האקדמאיות מתחילות לעבוד מיידית.

עאידה תומא-סולימאן: 94% עובדות בתוך היישוב.

עאידה תומא-סולימאן: יש מעגל סגור.

עאידה תומא-סולימאן: לא משקיעים, ואין אזורי תעשייה.

עאידה תומא-סולימאן: הכשרה מקצועית היא דבר חיוני ביותר, תוכניות ההסבה המקצועיות גם כן, ויש דברים כמו מורות מובטלות, שהן מוכשרות, ויש חסך בבתי ספר יהודים, אז אפשר להכניס אותן לעבודה שם מייד.

עאידה תומא-סולימאן: השאלה אם יש רצון פוליטי אמיתי לפתח תוכנית כוללנית.

עאידה תומא-סולימאן: הארגון שלנו מוכן לעזור.

ולריה סייגלפישר: יש חסמים שמונעים מנשים ערביות להשתלב בשוק העבודה.

ולריה סייגלפישר: אחד מהם הוא מחסור במקומות העבודה שנובע גם ממחסור בהשקעות, בפיתוח היכן שיש אוכלוסייה ערבית גדולה.

ולריה סייגלפישר: בערים מעורבות שיעור ההשתתפות של נשים ערביות מגיע כמעט ל-50%.

ולריה סייגלפישר: כלומר כשיש השקעה, הן עובדות.

ולריה סייגלפישר: לגבי מחסור במעונות יום ומשפחתונים, זה חיוני ליציאת נשים לעבודה.

ולריה סייגלפישר: נושא שלישי חיוני הוא תחבורה ציבורית בכפרים עצמם ומחוצה להם – שזה חסם מרכזי.

סוניה בולוס: ראשית, צריך תמריצים כלכליים המיועדים לקליטת נשים ערביות.

סוניה בולוס: לגבי ההכשרה המקצועית, זה קצת מאוחר מדי, אחרי שהנשים סיימו לימודים.

סוניה בולוס: אולי צריך לחשוב על תוכנית כשהן עדיין בבית הספר, לעודד נשים להיכנס למקצועות שהם יותר בכיוון ההי טק, מקצועות פחות מסורתיים.

סוניה בולוס: לגבי ייצוג הולם של נשים ערביות בשירות המדינה, נשים ערביות נופלות בין הכיסאות, וחייבים לקדם הצעת חוק כדי להכיר בהן כתת קבוצה נפרדת.

גדעון סער: היתה הצעת חוק כזו של חברת הכנסת חילו.

גדעון סער: היא לא עברה.

גדעון סער: תודה לכל המשתתפים ולמנכ"ל התמ"ת, אני מתרשם שיש לו מחויבות לקדם את הנושא.

גדעון סער: אני מברך את ציונה שהיא פעם ראשונה כאן בוועדה בכובע החדש שלה.

גדעון סער: החשיבות של תעסוקת נשים היא כפולה גם לנורמליזציה שלנו כחברה ישראלית שהאינטגרציה הזו היא אינטרס לא רק של החברה הערבית אלא של החברה הישראלית האזרחית באופן כללי, וגם אינטרס כלכלי מובהק על יסוד הניתוח של בעיית שיעור ההשתתפות בשוק העבודה ומתוך ראיית אותה מרכזיות שהוצבע עליה של תעסוקת נשים במגזר הערבי לרבות ההשלכות על מעמד האשה במגזר.

גדעון סער: אני מבקש לפנות במכתב לנציב שירות המדינה, עלתה פה נקודה חשובה – תת ייצוג בשירות המדינה לנשים ערביות.

גדעון סער: איני מקבל את זה שזה תחום שלא ניתן לעשות בו שום דבר.

גדעון סער: אני רוצה גם לעקוב מה מתבצע בראייה רחבה של שירות המדינה כדי להביא לשינוי בדבר הזה.

גדעון סער: זה כלי שהוא בהישג יד.

גדעון סער: לא צריך לבנות כלים חדשים כדי ליישם את מה שהחקיקה כבר אומרת.

גדעון סער: אני מתכוון לקיים דיוני המשך בוועדה, הם יוגדרו על פי נושאים.

גדעון סער: אני מבקש לנסות לקיים דיון במהלך הפגרה הקרובה.

גדעון סער: נחליט על התכנים המדויקים שלו.

גדעון סער: עם לוח הזמנים שהוצג כאן על ידי מר לאוטמן גם לעניין הקמת הקרן, יכול להיות שנתייחס לנושא – אני רוצה לקבוע זמן שהוא לא ארוך, אבל גם זמן שעד אליו יהיו שינויים מסוימים.

גדעון סער: אני רוצה גם לקיים ישיבות לפי העניין בהשתתפות נציגות השלטון המקומי הערבי.

גדעון סער: עלה פה נושא הקושי שנוגע למשפחתונים, מעונות יום.

גדעון סער: חשוב שהמדיניות תהיה מתואמת בין כל הגורמים שיש להם השפעה על היכולת להגיע לתוצאה.

גדעון סער: עלינו לדעת, אדוני המנכ"ל, גם איך לדעתכם אנו יכולים לסייע.

גדעון סער: תראה עצמך חופשי להפעיל אותנו באופן שוטף.

גדעון סער: אם נדרש סיוע מול משרדים אחרים, העלית את הבעיה של מתפרת חורפש.

גדעון סער: אני מוכן להירתם לכל דבר, וגם לסייע לכם מול גורמים אחרים.

גדעון סער: אני אומר את זה, אני בטוח, על דעת כל חברי הוועדה.

גדעון סער: נושא הכשרה מקצועית – בזמנו פניתי לאגף התקציבים בסוגייה הזו, היתה בעיה של אי ניצול תקציב, היתה בעיה של אגף תקציבים.

גדעון סער: איני יודע אם קיבלתי תשובה, אני רוצה לראות תכתובת ואני רוצה לפנות לאגף התקציבים בנושא הגדלת תקציב הכשרה מקצועית לעידוד נשים ערביות להשתלב בעבודה.

גדעון סער: צריך פה המשכיות בטיפול בנושא ואני מתכוון לטפל בו באופן עקבי.

גדעון סער: תודה רבה, הישיבה נעולה.