הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 77, 2007-08-21 11:00

גדעון סער: אני מבקש להתנצל על האיחור ולפתוח את ישיבת הוועדה בנושא: השלכות תקציב 2008 על הנשים בישראל.

גדעון סער: כל מי שעקב אחר הפרסומים בתקשורת על הדיונים שהתקיימו בישיבת הממשלה על אישור התקציב יכול היה להיווכח על פני הדברים שככל שמדובר בציבור הנשים אסופת הגזירות בתקציב מרשימה במיוחד וגם מוזרה במיוחד.

גדעון סער: אני חייב להגיד שהפעם נשברו שיאים חדשים של יצירתיות על-ידי משרד האוצר.

גדעון סער: אני חייב לציין, בהערת אגב, שאתמול קיבלתי ממנהלת הוועדה הודעה שנציג משרד האוצר לא יוכל להגיע לדיון עקב ההכנות שמתבצעות בנושא התקציבי, וגם זה איזה שהוא שיא חדש של חוצפה.

גדעון סער: אני מקווה, שבעקבות זה הוא כן יגיע, כי זה המסר שביקשתי להעביר לאוצר; במדינת ישראל המשטר הוא עדיין משטר פרלמנטרי, בו הרשות המבצעת נותנת דין וחשבון בפני הרשות המחוקקת והממשלה מתקיימת מכוח אמון הכנסת.

גדעון סער: לא עולה על דעתי שבנושא כזה, שבמובהק הינו נושא שנמצא בתחום טיפולו של משרד האוצר, נציגי משרד האוצר לא יופיעו לדיון.

גדעון סער: אבל, גם אם היו שואלים אותי לפני חודש או חודשיים האם עולה על דעתי שיהיה מס על עקרות בית, הייתי אומר שזה לא עולה על דעתי.

גדעון סער: בהחלט קורים הרבה מאד דברים שלא ניתן היה בעבר להעלותם על הדעת.

גדעון סער: אם לתמצת, כדי לפתוח את הדיון, על השולחן יש שתי סקירות - של פורום "תקציב הוגן" ושל המ.מ.מ.

גדעון סער: ממנו ביקשתי להכין סקירה כזו - לגבי גביית מס בריאות ודמי ביטוח לאומי מעקרות בית ודחיית יישום התקציב למימון מעונות יום שבתרועות רמות לפני מספר שבועות הדבר הזה נחגג בכל כלי התקשורת.

גדעון סער: אני רוצה להזכיר שמלכתחילה הוא היה נותן מענה רק לאחוזים ספורים מכלל האמהות, מכיון שכל מערך המעונות במדינת ישראל, המסובסדים והלא מסובסדים, רלוונטי לפחות מ-10% מהאוכלוסיה הרלוונטית.

גדעון סער: לכן, כאשר מצד אחד, כפי שראינו גם בדיונים פה, הממשלה מתנגדת להכרה בהוצאות טיפול בילדים לצרכי מס, שזה חוק שאנו ודאי נביא אותו להכרעה בכנס החורף, אבל מצד שני יש גם את אותה אמירה סמלית, ואני מתייחס אליה כאמירה סמלית, של הרחבה לא דרמטית בתקציב מימון מעונות יום ומבטלים זאת - אני חושב שזה מתאים לאמרה "לעג לרש".

גדעון סער: יש כמובן את נושא דחיית יישום חוק חינוך חובה ולימודי העשרה בעשר שנים.

גדעון סער: משרד האוצר לא ביקש לדחות זאת בשנה או בחמש שנים אלא בעשר שנים, כך שנהיה בטוחים שגם לילדים שהיום נולדים אין שום סיכוי ליהנות מהחוקים האלה.

גדעון סער: יש גם את הדחייה המתבקשת לגבי העלאת שכר מינימום, וכאן גם מתבקש להעיר שרוב המשתכרות שכר מינימום במשק הן נשים.

גדעון סער: התכוונתי לכנס את הוועדה עוד לפני שתקציב המדינה יגיע לכנסת על מנת לנסות לגבש חזית אחידה נגד הגזירות הללו של חברים וחברות בקואליציה ובאופוזיציה.

גדעון סער: שמחתי גם לקבל פניה באותה בקשה מצד חברת-הכנסת קולט אביטל שצריכה להצטרף אלינו כל רגע.

גדעון סער: לכן, אנו מתכנסים היום.

גדעון סער: אני מבקש בתחילת הדיון מאליעזר שוורץ ממרכז המחקר והמידע של הכנסת להציג את עיקרי המחקר שנמצא על שולחנכם תחת הכותרת: "סעיפים בעלי השלכות מגדריות בהצעת תקציב 2008".

אליעזר שוורץ: כל שנה מרכז המחקר והמידע, לקראת הדיון בחוק ההסדרים בתקציב, מפרסם מחקר מקיף על כל סעיפי החוק, על כל ההשלכות האפשריות ועל האוכלוסיות שנפגעות מזה.

אליעזר שוורץ: השנה טרם קיבלנו את הנוסח הסופי של החוק, ואנו בשלבי הכנה, אבל התבקשנו על-ידי היושב-ראש לפחות להציג בצורה חלקית את הסעיפים העיקריים שיש להם השלכה בעיקר במשק.

אליעזר שוורץ: כמו שיושב-הראש אמר, הנקודה העיקרית החוזרת בהרבה סעיפים היא כל נושא תעסוקת נשים.

אליעזר שוורץ: בדיונים הקודמים שקיימנו פה דיברנו על הצורך לעודד נשים לצאת לעבודה או להגדיל את היקף המשרה.

גדעון סער: זו פעם ראשונה שגם פועלים נגד תעסוקת נשים וגם מטילים גזירות על אלה שנשארות בבית.

גדעון סער: כלומר, אין פה איזה שהוא נתיב שהוא פנוי.

גדעון סער: חברת-הכנסת קולט אביטל מצטרפת אלינו.

אליעזר שוורץ: מונח בפניכם המחקר שהכינה אורלי לוטן ונבצר ממנה פה היום, ואציג זאת במקומה.

אליעזר שוורץ: יש במסמך חלוקה עקרונית בין הסעיפים בעלי השלכה ישירה בעיקר על נשים לבין סעיפים בחוק ההסדרים שכמובן משפיעים גם על גברים וגם על נשים ולפעמים יותר על נשים.

אליעזר שוורץ: הנושא הראשון הוא גביית מס בריאות ודמי ביטוח לאומי מעקרות בית.

אליעזר שוורץ: כפי שהיושב-ראש אמר, מצד אחד, רוצים לעודד אותן לצאת, ובעצם מענישים אותן על זה שהן נשארות בבית.

אליעזר שוורץ: אולי אפשר לראות בזה גם עידוד מסויים לצאת, אבל אם הן כבר ייצאו החוצה הן ייפגעו מהסעיפים הבאים.

אליעזר שוורץ: צריך לתת פה איזון נכון.

אליעזר שוורץ: לגבי הנושא הזה ספציפית, מצד אחד מדובר על פגיעה חדשה בעקרות בית, אבל צריך לבחון ולבדוק שכיום הזכויות של עקרות בית, זכות לגמלאות והקצבאות בהמשך חייהן, לא שווה לאנשים שעבדו ובמשך כל השנים שילמו דמי בריאות ודמי ביטוח לאומי.

אליעזר שוורץ: יש פה גם הטבה מסויימת.

אליעזר שוורץ: היא כרוכה בתשלום, אבל צריך לבחון האם לטווח ארוך זה משהו שכן יטיב עם הנשים בעיקר אם מדובר בעקרות בית שבתקופה מוגבלת הן עקרות בית והן יוצאות אחר כך לשוק העבודה, וצוברות ותק וכל מיני מיני זכויות שבעתיד כן ייטיבו עמן.

אליעזר שוורץ: לדעתי, כדאי לשמוע את נציג הביטוח הלאומי לגבי התמונה הכוללת של הסעיף הזה.

אליעזר שוורץ: נושא מימון מעונות יום - כשהיינו כאן בדיון לפני כמה חודשים על כל ההכרה בנקודות זיכוי, אנו במסמך שכתבנו העלינו את הדילמה.

אליעזר שוורץ: יתכן והכרה בנקודות הזיכוי היא לא הדרך הנכונה ביותר לעודד תעסוקת נשים, אבל לאור האלטרנטיבות השונות העומדות היום על הפרק זו אולי הכי ריאלית.

אליעזר שוורץ: טענת האוצר, וגם של נציגי התמ"ת, היתה שבכל שנה הם מגדילים את התקציב בסבסוד מעונות יום לילדים, וזו הדרך הנכונה הן מבחינת הפיקוח והן מבחינת העלויות למשק לעודד נשים לצאת לעבודה.

אליעזר שוורץ: לגבי צמצום התקצוב למעונות יום, מעבר לנושא שנשים יישארו בבית, צריך להסתכל שלב רחוק יותר, שגם כללנו זאת במסמך הקודם, שככל שאשה תמהר לצאת חזרה לעבודה או תצטרף למעגל העבודה אחרי חופשת הלידה, כך התקדמותה בעבודה וצמצום הפערים בינה לגברים עובדים יצטמצם.

אליעזר שוורץ: בעצם, אם אנו נגרום לנשים להישאר בבית יותר עם הילדים בגלל שאיננו מסבסדים מעונות יום לילדים, מעבר לפגיעה המיידית יש פגיעה לטווח ארוך של הגדלת הפערים בין נשים לגברים בכל האפשרויות להתקדם בעבודה וצבירת ותק וזכויות שונות.

אליעזר שוורץ: זה הוזכר במסמך הקודם.

אליעזר שוורץ: אותו דבר לגבי נושא יום חינוך ארוך, והצגנו זאת.

אליעזר שוורץ: מדובר על נשים שעובדות במשרה חלקית באחוזים הרבה יותר גבוהים מאשר גברים.

אליעזר שוורץ: המטרה איננה רק לעודד נשים להצטרף למעגל העבודה, אלא גם להגביר את ההשתתפות שלהן ממשרה חלקית למשרה מלאה.

אליעזר שוורץ: אחד הגורמים המרכזיים במחקרים השונים שמדבר על השאלה למה נשים עובדות במשרה חלקית הוא כל הנושא של הטיפול בילדים.

אליעזר שוורץ: הבעיה העיקרית שקיימת היום היא נושא יום חינוך ארוך.

אליעזר שוורץ: במקומות שיש יום חינוך ארוך אשה יכולה להרשות לעצמה להישאר בעבודה שעות רבות יותר וגם להתפתח.

אליעזר שוורץ: במקומות שאין יום חינוך ארוך, ההתלבטות היא האם לצאת לעבודה ולשכור שירותי טיפול לילדים שזה לא תמיד הדבר היעיל ביותר, כי זה לא אנשים עם הכשרה פדגוגית לעומת אנשים בבתי-הספר.

אליעזר שוורץ: לכן, לדעתי, בסעיף הזה ספציפית יש פגיעה חמורה מאד בנשים שכן רוצות מצד אחד לצאת לעבודה ומצד שני הן רוצות לוודא שהילדים גדלים במסגרות טובות ולא הכרח אצל קרובי משפחה או מטפלות.

אליעזר שוורץ: נושא חשוב נוסף בהקשר הזה הוא כל נושא שכר המינימום.

אליעזר שוורץ: המחקרים הכלכליים השונים מדברים על כך שפונקציית היצע לעבודה של נשים הוא כפונקציה של השכר, כלומר ככל שהשכר בחוץ יהיה גדול יותר התמריץ לצאת יהיה גבוה יותר.

אליעזר שוורץ: מכיון שרוב המועסקים כיום בשכר מינימום ומטה הם נשים, בעצם הפגיעה בהעלאת שכר המינימום פוגעת בצורה ישירה בהיצע העבודה של נשים.

אליעזר שוורץ: חשוב מאד להסתכל על כל הדברים האלה, ונקווה שנקבל תשובה, כמו שאמר היושב-ראש, ממשרד האוצר, כי מצד אחד רוצים לעודד תעסוקת נשים בכל ההצהרות, וכשאנו דיברנו על ההצעות השונות הטענה היתה שהדרך הנכונה היא לעשות זאת דרך העלאת שכר מינימום, דרך סבסוד מעונות יום, ומצד שני חוק ההסדרים כרגע פוגע באפיקים האלה לפחות.

אליעזר שוורץ: אני רוצה לומר שיש עוד כמה סעיפים כמו שמופיע במסמך, למי שרוצה להמשיך לקרוא, ואחד מהם הוא צמצום כוח-אדם במשרדי ממשלה, שגם שם רוב המועסקות בשירות המדינה הם נשים, וגם נושאים שונים שלא קשורים כמו כל ההפחתות בדברים אחרים.

אליעזר שוורץ: לקראת חוק ההסדרים נתייחס לכל הסעיפים בדו"ח שנוציא, ומי שירצה יוכל לקבלו.

אליעזר שוורץ: היו"ר גדעון סער: תודה.

אליעזר שוורץ: חברת-הכנסת אביטל, בבקשה.

קולט אביטל: קודם כל, ברצוני להודות לך על הדיון הזה שאני חושבת שהוא דבר בעתו.

קולט אביטל: כולנו צריכים להתכונן עכשיו לקרב הבא על התקציב שמתחיל בחודשי הסתיו, ומי שמשכים קום גם יכול אולי למנוע לפחות כמה גזירות.

קולט אביטל: אינני בטוחה שנוכל למצוא דרך להוסיף תקציבים, אבל את הבעיה הזאת הייתי מחלקת לשניים: קודם כל, באמת לבדוק, כפי שנעשה ע"י "אדוה" וע"י ארגונים אחרים, מהן השלכות התקציב והגזירות שכבר שמענו עליהן כמו הקפאת שכר מינימום והטלת מס מיוחד על עקרות הבית שלא היה קיים בעבר כדי לממן ביטוח בריאות וביטוח לאומי.

קולט אביטל: כל אלה דברים שמשמרים את הנשים במעגל העוני ולא מאפשרים להן גם לצאת לעבודה כפי שהן היו צריכות לעשות.

קולט אביטל: במקום לעשות משהו שמעודד נשים לצאת לשוק העבודה אנו רואים כאן נסיגה.

קולט אביטל: אם אנו מדברים על העשירון התחתון, הגזירה שמצד אחד לבעל שמרוויח כסף בשכר מינימום מקפיאים לו את ה-143 שקל הנוספים שהוא היה צריך לקבל, והאשה שעד עכשיו לא שילמה כלום צריכה גם היא להוסיף כ-160 שקל לחודש, אם אינני טועה - בסך-הכל, זה פלוס-מינוס 300 שקל מסים או חוסר יכולת של משפחה להתקיים בצורה יותר טובה.

קולט אביטל: ראשית, צריך לראות מה לעשות כדי שהמצב לא יורע לעומת מה שהוא היום.

קולט אביטל: שנית, עד שאין לנו את התקציב לא נוכל ללמוד את זה, אבל כשיהיה לנו את התקציב נצטרך לבדוק ואולי למרית דנון יש אפשרויות יותר מאשר לנו דרך הממונות על מעמד האשה במשרדים השונים, ולראות בכל משרד אם יש תקציב ייעודי שיכול לקדם נשים.

קולט אביטל: אם אנו מדברים על נושא בריאות האשה שבוועדה הזאת אנו כבר שנים מדברים על זה, לא נותנים מספיק תקציבים למחקרים על בריאות האשה או כל מה שכרוך בבריאות האשה --

גדעון סער: --הוספת תרופות לסל.

קולט אביטל: --והוספת תרופות לסל, או במשרדי ממשלה אחרים.

קולט אביטל: ודאי שהנושא נוגע גם לתחום החינוך.

קולט אביטל: יש המון משרדים בהם נצטרך לעבור בזכוכית מגדלת על סעיפי תקציב, כדי לראות מה מתחבא שם ומה צריך לדרוש שם.

קולט אביטל: אני חושבת שאולי נצטרך לעשות פה איזו שהיא עבודת צוות גם בנושא השני.

גדעון סער: תודה.

גדעון סער: דוקטור ברברה סבירסקי מפורום נשים לתקציב הוגן, בבקשה.

ברברה סבירסקי: אינני דוקטור.

ברברה סבירסקי: תודה לחבר-הכנסת גדעון סער ותודה לחברת-הכנסת קולט אביטל על הישיבה הזאת.

ברברה סבירסקי: אני מקווה שהישיבה הזאת היא הראשונה ולא האחרונה, ואני מקווה שאחרי שנקבל את התקציב במלואו נוכל לקיים דיון אולי עם ועדת הכספים ואולי גם אנשי האוצר יבואו לדון איתנו.

ברברה סבירסקי: רוב הדברים כתובים פה והם כבר נאמרו, ולכן אומר כמה הערות מעל.

ברברה סבירסקי: אני אומרת "מעל", כי אנו דנים בפצצות, אם אפשר לשאול מושגים מתחום אחר, שנפלו אבל לא ממטוס ובוודאי לא בחדר הבקרה.

ברברה סבירסקי: אלה תוצאות.

ברברה סבירסקי: מה גורם לכך שיש יצירתיות כזו בהטלת מס על עקרת בית ויתר הדברים שאתם רואים פה?

ברברה סבירסקי: ברצוני להזכירכם, שעושי התקציב אינם נערי האוצר שאוהבים להתבדח עליהם או להתלונן עליהם.

ברברה סבירסקי: הם מבצעים את העבודה בנאמנות רבה, והנאמנות היא לראש הממשלה, לשר האוצר ולמי שמחליט על הפרמטרים בכללותם של התקציב.

ברברה סבירסקי: הג'וב שלהם הוא למצוא איפה לקצץ או איפה לשנות.

ברברה סבירסקי: הם באמת התעלו על עצמם הפעם, אבל צריך להבין מאיפה זה בא.

ברברה סבירסקי: זה לא בא מעצם העובדה שראש הממשלה או שר האוצר הם אנשים רעים.

ברברה סבירסקי: זה בא מאידיאולוגיה, מתפיסה, של איך צריכה להיראות ישראל ואיך צריך להיות הפיתוח.

ברברה סבירסקי: על זה הייתי רוצה להרחיב יותר בישיבה הבאה.

ברברה סבירסקי: ברצוני להגיד שהממשלה חרטה על דגלה "אין העלאת מסים".

ברברה סבירסקי: זה קדוש, ואי-אפשר לדבר על זה.

ברברה סבירסקי: מה קרה?

ברברה סבירסקי: העלו את המסים לעקרת הבית.

ברברה סבירסקי: אבל, חשבתי שזו לא העלאת מסים, כי בעצם אין מאיפה לשלם מסים, כך שזה סתם שם.

ברברה סבירסקי: בעצם, זה קיצוץ בקצבאות, וזה הכיוון שלנו בשנים האחרונות.

ברברה סבירסקי: יש קיצוץ בקצבאות כי יש מחשבה שזה בזבוז כסף, שזה לא פיתוח נכון של הארץ ושלא צריך להשקיע באנשים האלה שחיים מקצבאות או זקוקים לקצבאות.

ברברה סבירסקי: (יו"ר הוועדה, חה"כ ג' סער, יוצא מחדר הישיבות.

ברברה סבירסקי: ) רואים זאת ביותר מסעיף אחד בחוק ההסדרים השנה.

ברברה סבירסקי: לדעתי, אנו לא רק בכיוון של קיצוץ הקצבאות אבל גם הפיכתן לקצבאות נומינליות, כלומר מינימום ולא משהו שגדל עם החברה ומשהו שגדל עם הכלכלה והצמיחה שיש לנו אלא משהו מינימלי שקבעו אותו והוא נשאר ואם אפשר קצת להורידו ולא לבזבז עליו עוד כסף - מה טוב.

ברברה סבירסקי: זה הכיוון.

ברברה סבירסקי: כדאי להסתכל על כיוון המגמה ולא רק על מה שעשו בסעיף 3(4) או בסעיף 4(3).

קולט אביטל: זה כולל את קצבאות הילדים.

ברברה סבירסקי: כן.

ברברה סבירסקי: בנוסף למה שכבר הוזכר, בשני הניירות רואים שיש הקפאה מחדש של מרבית הקצבאות.

ברברה סבירסקי: שוב, בדרך-כלל, הן נומינליות.

ברברה סבירסקי: אומרים: למה להעלות זאת כל שנה?

ברברה סבירסקי: נשאיר זאת מינימום שקבענו וזהו.

ברברה סבירסקי: בשנה שעברה ניסו להקפיא קיצוץ של 4% קצבאות, וזה לא עבר.

ברברה סבירסקי: השנה לא מקפיאים זאת אלא דוחים זאת.

ברברה סבירסקי: דוחים את ההחזרה של 4%.

קולט אביטל: האם ידוע לנו אם יש אח ורע לעניין הזה של מיסוי עקרות בית באיזו שהיא מדינה אחרת או שזו המצאה ישראלית?

קולט אביטל: אני לא ראיתי ולא שמעתי דבר כזה.

נאדיה חילו: חשבתי על זה.

ברברה סבירסקי: לדעתי, זו המצאה ישראלית.

ברברה סבירסקי: לכן, אני אומרת שזה לא מס.

קולט אביטל: יכולים לבוא ולהגיד שזה לא מס אלא השתתפות עצמית.

קולט אביטל: אבל, מה זה?

נאדיה חילו: אם את לא שמעת, אז אין.

ברברה סבירסקי: מס הוא הטלה על הכנסה.

ברברה סבירסקי: בהגדרה מי שאין לה הכנסה, אי-אפשר להטיל על ההכנסה הזאת מס.

ברברה סבירסקי: אין לזה שווה באף מקום.

ברברה סבירסקי: לכן, אני אומרת שזה באמת לא מס.

ברברה סבירסקי: זה נשמע כמו מס, אבל זה קיצוץ הקצבאות.

ברברה סבירסקי: שוב, מכיוון אחר מגיעים לקצבאות.

ברברה סבירסקי: איך חשבו על זה?

ברברה סבירסקי: זה ממש גאוני, ואני מורידה את הכובע.

ברברה סבירסקי: צחוק-צחוק, אבל צריך להסתכל על ההליך והמגמה.

ברברה סבירסקי: אנו, בתור הנשים, צריכות לעצור את המגמה הזאת.

ברברה סבירסקי: הייתי רוצה לדבר על זה יותר בישיבה הבאה.

ברברה סבירסקי: סיימתי את דבריי.

קולט אביטל: אנו תמיד יצירתיים ממי עוד אפשר לקחת.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חברת-הכנסת נאדיה חילו, בבקשה.

ציפי נחשון-גליק: אבל, זה תמיד מהנשים.

נאדיה חילו: המסמכים פה לגבי תקציב המדינה לשנת 2008 של "תקציב הוגן" - ברברה סבירסקי, אני חושבת שאתם עושים עבודה טובה מאד כשמדי שנה הצוות שלכם ממקד ומסתכל רוחבית על נזקים שהם לא רק חברתיים כלליים.

נאדיה חילו: בתקציב הזה יש 370 סעיפים שהמכנה המשותף שלהם הוא רוחבי, קיצוץ חברתי ופגיעות באוכלוסיות חלשות ומוחלשות וכל המושגים האנטי-דמוקרטיים והאנטי-חברתיים.

נאדיה חילו: טוב שאתם דולים מתוך כל הנושאים האלה את האלמנטים המאד ייחודיים שיש להם השפעה על נשים.

נאדיה חילו: זה לא שלדברים הנוספים אין להם.

נאדיה חילו: יש impact לכל הסעיפים.

נאדיה חילו: גם אם אנו מדברים על קיצוץ במיטות אשפוז וכו', אנו יודעים שיש לזה impact אולי גם יותר על נשים.

נאדיה חילו: עכשיו יש כל מיני המצאות כאלה ואחרות שאנו מדברים עליהן, ואנו תמיד רואים את ה-impact: אם לא באיזון מלא אז זה תמיד נוטה לצד השלילי של העניין לגבי נשים.

נאדיה חילו: אף פעם לא ראיתי נטייה חיובית שמישהו בתקציב מסויים נוטה לתת איזה שהוא איזון פעם אחת שהוא לטובת הנשים.

נאדיה חילו: אבל, בעיניי, וגם העליתי זאת, יש את שתי הנקודות, הגיל הרך ומיסוי על עקרות הבית.

נאדיה חילו: זה פוגע לא רק בנשים אלא באוכלוסיות ייחודיות של נשים ובחתך מיוחד.

נאדיה חילו: אלה נשים בגילאים צעירים, ואלה זוגות צעירים.

נאדיה חילו: זה גם נושא המעונות וכו'.

נאדיה חילו: מי הן עקרות הבית במדינת ישראל?

נאדיה חילו: מה הם המאפיינים של עקרות הבית?

נאדיה חילו: רוב עקרות הבית, אם יעשו מחקר יראו שהבעלים שלהן משתכרים פחות.

נאדיה חילו: אלה משקי בית שלהם פחות הכנסה מכל מיני סיבות.

נאדיה חילו: יש מאפיינים ייחודיים לנושא עקרת בית שיושבת בבית.

נאדיה חילו: אלה אולי אנשים עם פחות השכלה ועם פחות יכולות.

נאדיה חילו: אלה אוכלוסיות פריפריה ואוכלוסיות ערביות, וזה מכה.

נאדיה חילו: אני הולכת לדבר ספציפית על נשים ערביות, שם מתוך עקרות הבית מקרב הנשים הערביות - לא אנתח זאת, וזה כך מסיבות כאלה ואחרות - רק 22% עובדות.

נאדיה חילו: על מי זה יפול?

נאדיה חילו: אנו גם יודעים מהו אחוז העוני שם ומה אחוז הנשים בפריפריות והעולים החדשים, אם אני כבר מדברת גם בראייה כוללת.

נאדיה חילו: זו לא סטירת לחי אחת לעקרות בית, אלא סטירת לחי כפולה ומכופלת.

נאדיה חילו: בעיניי, מתוך כל הסעיפים המאד קשים הם שני אלה: המסים על עקרות הבית ומה שגם הוזכר פה.

נאדיה חילו: יש איזה שהוא הסכם שהפעימה היא לא שנה אלא ששה חודשים.

נאדיה חילו: הם הגיעו לאיזו שהיא פשרה שדחיית הפעימה לא תהיה על-פי הצעת "המחליטים" על שנה אלא ששה חודשים.

נאדיה חילו: לגבי חברות כוח-אדם, אני חושבת שזה ירד כי זה הסכם קואליציוני.

נאדיה חילו: שני הסעיפים, הגיל הרך וחוסר הסבסוד וכל נושא המעונות, הם פגיעה קשה מאד.

נאדיה חילו: תראו איזה פרדוקס.

נאדיה חילו: כל המפלגות, כל המצעים, בלי קשר, דיברו על חינוך חינם לגיל הרך, כלומר על מגמה הפוכה לגמרי.

נאדיה חילו: במקום לבוא ולנסות להתאים את עולם העבודה לנשים ולהגיד "עכשיו, אנו נעודד" ובמקום לקחת עוד חצי נקודה לנסות ולעשות איזו שהיא תכנית מבנית רוחבית לקלוט יותר נשים, ולעשות יותר הכשרות, ומקצצים גם בהכשרות המקצועיות ומקצצים בכל מיני דברים - עכשיו הם באים ומכים מכות כפולות ומכופלות באוכלוסיות האלה.

נאדיה חילו: אלה הסעיפים המאד חמורים בעיניי.

נאדיה חילו: (יו"ר הוועדה, חה"כ ג' סער, חוזר לחדר הישיבות.

נאדיה חילו: ) אדוני היושב-ראש, אני רוצה להמליץ על שני דברים בעניין הזה.

נאדיה חילו: העבודה פה היא פרללית לשני תחומים.

נאדיה חילו: כחברי-כנסת, ושלושתנו חברי-כנסת ועבדנו גם בהצעות התקציב הקודמות והצלחנו להפיל הרבה מאד חוקים בחוק ההסדרים, אנו יודעים שיש לנו מה לעשות בעניין הזה.

נאדיה חילו: אבל, במקביל, אני מייחסת חשיבות גדולה מאד לפעולות האזרחיות של ארגונים חברתיים, ארגונים של נשים וכל הארגונים.

נאדיה חילו: החלק הזה של רשת השדה של ארגונים, שצריכה להתארגן, להשמיע זעקה אזרחית מאד ברורה ולנהל מאבק על הנושא הזה, חשוב מאד, וזה פרללי כלומר זה בצד העבודה שלנו.

נאדיה חילו: השתתפתי שלשום בכינוס בבית הקיבוצים בתל-אביב של חלק מהארגונים החברתיים.

נאדיה חילו: היינו שם שלושה חברי-כנסת, ואני יודעת שהם החליטו להקים מטה בעניין הזה כדי להתנגד.

נאדיה חילו: כמובן שלא דובר שם ספציפית על נשים, אבל הוזכרו גם הסעיפים האלה.

נאדיה חילו: אני חושבת שכל ארגון, כל רשת וכל התארגנות בעניין הזה, גם אם היא לא התארגנות כוללת ויש התארגנויות פה ושם ואיחוד הכוחות - צריך להיכנס למאבק קשה מאד על שני הסעיפים האלה שפוגעים פגיעה ישירה מאד בנשים.

נאדיה חילו: זה בבחינת "בל יעבור".

נאדיה חילו: אדוני היושב-ראש אתה יודע כמה חוקים נאורים הצלחנו להעביר בכנסת, וכמה אתה הצלחת דרך הוועדה הזאת בנושא נשים, הקלות והתאמת עולם העבודה לנשים, אם זה חוק ביטוח לאומי ואם זה כל מיני חקיקות שאפשר להגיד שאפשר להתפאר בהן.

נאדיה חילו: אינני מבינה את הפרדוכס הזה, וזה לא מסתדר לי בתפיסה.

נאדיה חילו: אנו פועלים ודוחפים חקיקות שגם עוצרים לנו אותן עכשיו כי עצרו כמה חקיקות בעלויות כספיות.

נאדיה חילו: מצד שני, במקום לבוא ולחשוב על לשנות את החשיבה המבנית ולהגיד "הנה אנו עכשיו מתקדמים לקראת עידן חדש, ובואו ונחשוב איך לשלב עוד נשים ואיך להפוך את ההון האנושי הזה גם להון כלכלי, כי כשנשים יוצאות לעבוד גם המדינה מרויחה ולא רק הן ומשקי הבית".

נאדיה חילו: יש מחקרים, ואפילו חישובים סטטיסטיים כלכליים שמראים כמה המדינה מרויחה מזה.

נאדיה חילו: במקום זה, במקום לבוא ולהשקיע, באים ומכים את הנשים.

נאדיה חילו: אני ממש לא מצליחה להבין זאת.

גדעון סער: חברת-הכנסת נאדיה חילו, תודה.

גדעון סער: עורכת-הדין יפעת מצנר משדולת הנשים, בבקשה.

גדעון סער: אחריה ענת לייכטר ממשרד הבריאות.

גדעון סער: בינתיים, אני מברך את נציג האוצר, יובל יעקבי, שהצטרף אלינו, שבהמשך יתייחס לדברים.

יפעת מצנר: ראשית, אנו מאד מברכות על הדו"ח הזה שנעשה מדי שנה, ומדי שנה מכל התקציב הוא מעלה למעלה את הנושאים שקשורים הנשים.

יפעת מצנר: זה מתסכל מאד.

יפעת מצנר: אנו פשוט הולכות אחורה, ואין לי איך לקרוא לזה אחרת.

יפעת מצנר: מצד אחד, יש לנו את דחיית מעונות היום, שגם כך זה משפיע על פחות מ-10%.

יפעת מצנר: מצד שני, אנו נתקלים בכל כך הרבה קשיים בהעברת הצעת החוק של הכרה בהוצאות טיפול.

יפעת מצנר: זה נראה שלכל כיוון יש איזה שהוא חסם.

יפעת מצנר: כמו שאמרה חברת-הכנסת חילו, עדיין לא הפנימו שצריך לעשות פה שינוי מבני, שינוי תפיסתי, כי לא מאפשרים לנשים לצאת לשוק העבודה.

יפעת מצנר: דוגמא מזעזעת היא באמת המס על עקרות הבית.

יפעת מצנר: מהי עקרת הבית?

יפעת מצנר: זו עובדת במשק ביתה.

יפעת מצנר: לא צריך להטיל מס, אלא אם אתם רוצים להטיל מס - תשלמו לה.

יפעת מצנר: להטיל מס על כלום זה באמת רק לקצץ, וזו בכלל לא הגדרה של מס.

יפעת מצנר: זו גם תפיסה מבנית, תפיסה מעוּותת.

יפעת מצנר: יש פה מין מעגל שוטה שמצד אחד מונעים מנשים להשתלב במקומות עבודה - דבר שבעצם לא מאפשר להן להשתלב ולהתקדם, ואז גדלים הפערים בשכר והפערים בין נשים וגברים בעולם העבודה.

יפעת מצנר: אתן דוגמא מהעולם שלי, עולם עורכות-הדין, שזו תופעה שאני נתקלת בה כל הזמן.

יפעת מצנר: נשים צעירות מסיימות את הלימודים ומשתלבות במשרדים מסחריים גדולים ועובדות שעות על שעות כמה שנים בידיעה ברורה של המעסיקים שלהן שברגע שהן תלדנה ותצאנה משוק העבודה הן לא יוכלו לקצור את הפירות של העשייה המשמעותית הזאת.

יפעת מצנר: עמיתיהן הגברים, עורכי-הדין, ממשיכים הלאה; הם נהיים שותפים ומתקדמים ופותחים פרקטיקות פרטיות.

יפעת מצנר: ברגע שנשים יולדות, הן הולכות אחורה.

יפעת מצנר: הן מגדלות את הילדים, ולא מצליחות לחזור כי יש את כל החסמים של שוק העבודה.

יפעת מצנר: ואז, בעצם, אנו מבינות למה באקדמיה יש הרבה מאד נשים בדרגת דוקטורט ואחר כך זה הולך ומצטמצם.

יפעת מצנר: אי-אפשר אחרת.

יפעת מצנר: שוק העבודה בנוי כך שיש מישהו שמטפל בילדים, ותמיד המישהו הזה הוא המישהי.

יפעת מצנר: זה מחזיר אותנו אחורה.

יפעת מצנר: אין לי אלא להביע את התסכול.

ענת לייכטר: ברצוני להתייחס למספר נקודות ספציפיות, ובראש ובראשונה בנושא מס בריאות.

ענת לייכטר: כמובן שהטלת מס בריאות הוא לא על דעת המשרד, אבל יחד עם זאת אני מצטרפת לאחרות שדיברו על נושא מס - שמס לוקחים משכר - ובדרך-כלל מס בריאות הוא 4.8% מהשכר.

ענת לייכטר: בעצם, כאן זה איזה שהוא סכום מוחלט שהוא הרבה יותר גבוה מ-4.8%.

ענת לייכטר: אני לא יודעת מהו, אבל הוא הרבה יותר גבוה.

גדעון סער: ברור.

גדעון סער: זה לא קיים.

גדעון סער: אין דבר כזה.

גדעון סער: זה מס גולגולת.

גדעון סער: זה לא מס פרופורציונלי.

ענת לייכטר: זה אפילו לא הולך באמת לפי הקריטריונים של מס בריאות.

ענת לייכטר: דבר נוסף שרציתי להתייחס אליו הוא נושא צמצום כוח-אדם במשרדי ממשלה.

ענת לייכטר: אומנם משרד הבריאות קיבל השנה את אות המעסיק המתקדם מתוך זה שיש נשים בדרגות בכירות במשרד הבריאות, אבל עדיין מספר הנשים הוא 85% מתוך הסך-הכל כאשר באמת רובן הן בדרגות הנמוכה, וההשפעה כאן היא ישירה ברורה.

ענת לייכטר: בנוסף, אני רוצה להתייחס למשהו שלא עלה כאן אבל הוא כן כתוב בדו"ח - נושא הפחתת התשלום של קופות-חולים עבור טיפולי הפריה חוץ-גופית בבתי-החולים הציבוריים.

גדעון סער: בעצם, זו הפחתת התקצוב.

ענת לייכטר: ראיתי זאת היום, והתקשרתי ובדקתי את זה.

ענת לייכטר: אני אפילו יכולה להתחייב בשם המשרד ולומר שקודם כל - אין כוונה לשנות זכאות על-פי החוק, ושנית - ההתחשבנות היא פנימית שלא תשפיע על הנשים כולל זה שזה לא ישפיע גם על התורים או על הזכאות.

ענת לייכטר: אמרו בפירוש שאני יכולה להתחייב בשם המשרד.

גדעון סער: תודה רבה.

גדעון סער: מנהלת הרשות לקידום מעמד האשה, מרית דנון, בבקשה.

מרית דנון: בקצרה, אני מוכרחה להגיד שאני מלאת התפעלות מהסכיזופרניה, מהשסעת, בין הגישה ההצהרתית של המדינה תחת כל עץ רענן שהיא מעודדת נשים לצאת לעבודה - לאחרונה יצא מסמך מאד גדול מטעם המועצה הכלכלית וחברתית במשרד ראש הממשלה בראשות פרופסור טרכטנברג, ואחת הנקודות החשובות שם היא עידוד נשים לצאת לעבודה, עידוד תעסוקת נשים.

מרית דנון: הם התמקדו שם בנשים חרדיות וערביות, אבל באופן כללי המדינה מצהירה שהיא מעודדת נשים לצאת - לבין זה שכאשר פורטים זאת לפרוטות הגוף האחר של התמנון הזה עושה פעילויות שהן כאילו אנטי-עידוד.

מרית דנון: את הדבר הזה אינני מבינה.

מרית דנון: בעיניי, זה ממש בוטה.

מרית דנון: רציתי לדבר פה על משהו שלא יעלה מתוך הניירות, ובעיניי הוא מצד אחד מאד שולי ומדובר באוכלוסיה קטנה ומצד שני הוא מאד סמלי.

מרית דנון: בשנת 2008 לא יהיה תקציב לנושא פרוייקט בנות בצה"ל במשרד הרווחה.

מרית דנון: אינני יודעת אם כולם פה מכירים זאת.

מרית דנון: חבר-הכנסת גדעון סער, דיברתי איתך, ואתה תעלה את זה--

גדעון סער: --עם שר הרווחה.

מרית דנון: מדובר במה שכולנו מכירים כ"נערי רפול" לבנים.

מרית דנון: יש דבר כזה במשרד הרווחה לבנות.

מרית דנון: אני חושבת שהוא קיים כבר 30 שנה.

מרית דנון: למרות שמדובר באוכלוסיה קטנה, אולי 150-200 בנות, בעיניי זה משהו מאד סמלי.

מרית דנון: זהו כרטיס הביקור של נערות כאלה שלא מצליחות לעבור את סף הבחינות הראשוני לצה"ל ונפלטות מהמערכת.

מרית דנון: בעצם, זה חיבוק של הנשים האלה ומתן אפשרות אחרונה להיכנס לתוך מה שאנו קוראים: משהו נורמטיבי בחברה הישראלית.

מרית דנון: כמובן שבשנה של קיצוצים הדבר הראשון שמתקצץ זה דבר כזה, ואנו מנסים להפעיל לחצים מפה ומשם, מספר חברות-כנסת התגייסו, ואנו מעלים את הנושא הזה ב-11/9 בישיבת הוועדה שתהיה כאן.

מרית דנון: מדובר בסך-הכל ב-1.2 מליון שקל, ובעיניי הדבר הזה הוא משהו מאד סמלי.

מרית דנון: אני רואה בזה איזה שהוא פרוייקט דגל של מדינת ישראל במיוחד בשנה שהאו"ם הכריז עליה כ"שנת הנערה".

מרית דנון: בשנת הנערה, ביטול כל צורות האלימות והאפליה נגד נערות, מדינת ישראל מחליטה לקצץ בפרוייקט הזה.

מרית דנון: הייתי רוצה להתייחס בקצרה לדברי חברת-הכנסת קולט אביטל לגבי תקציבים ייעודיים במשרדים.

מרית דנון: יש מספר משרדים מאד קטן שיש בהם תקציבים ייעודיים כמו חינוך, רווחה ותמ"ת.

מרית דנון: אני חושבת, שהבעיה שלנו היא לא לאתר את הדברים האלה אלא לאתר דוקא את הדברים שהם מכוסים.

קולט אביטל: בדיוק.

מרית דנון: זה הפורום של "תקציב הוגן".

מרית דנון: אותם אנו לא נראה כתקציב ייעודי.

מרית דנון: הוא מסתתר תחת מעטפת רבת שכבות כמו קיצוץ או עניין דחיית הפעימה האחרונה בשכר מינימום.

מרית דנון: זה כאילו לא מוגדר לנשים, אבל כאשר אנו מנתחים זאת מרבית או חלק גדול ממקבלי שכר מינימום הם נשים.

מרית דנון: זו הבעיה - לאתר את הדברים שהם כביכול במעטה כללי כזה ולראות איך זה פוגע בנשים.

קולט אביטל: את יכולה לבדוק למשל כמה מתוך התקציבים המיועדים להכשרה מקצועית מופנים לנשים.

מרית דנון: נכון.

מרי חדייר: יש עכשיו ממש יחידה שעוסקת בזה.

דוברת: יש שם קיצוץ.

מרית דנון: כן, יש קיצוץ.

מרית דנון: תקציב הרשות לקידום מעמד האשה - הגשנו לוועדה מסמך.

מרית דנון: הייתי אומרת, שמדובר בתקציב שהוא לעג לרש.

גדעון סער: הוא מגוחך.

מרית דנון: מדובר על 1.8 מליון שקל לשנה תקציב לפעילות, ולא התקציב השוטף למשכורות.

מרית דנון: מתקדמת פה חקיקה שתטיל על הרשות מספר תפקידים נוספים בעיקר חוק של חברת-הכנסת עמירה דותן שמחייב בדיקה של חקיקה.

מרית דנון: זה יטיל עומס עבודה מאד גדול על הרשות.

קולט אביטל: זה את המטריה של עורכי-דין.

מרית דנון: בדיוק.

גדעון סער: גם כלכלנים.

מרית דנון: גם כלכלנים.

מרית דנון: התקציב הזה לא יאפשר לנו לעשות את המוטל עלינו.

מרית דנון: תקציב הפעילות - התרגום של זה הוא שהתקציב לא גדל.

מרית דנון: כבר בנובמבר השנה אנו לא מצליחים להרים קמפיין בנושא אלימות כמו שעשינו לפני שנה, וזה מאד חבל כי הוא היה מאד אפקטיבי.

מרית דנון: כבר אמרו לנו במשרד ראש הממשלה שהתקציב בשנה הבאה לא גדל, אלא יש קיצוץ של 18%.

קולט אביטל: אני לא מבינה.

קולט אביטל: השסעת הזאת, שאת מדברת עליה, זו מלה מאד יפה.

קולט אביטל: אנו שומעים כל יום בלי סוף נאומים על כך שצריכה להיות התגייסות למאבק נגד אלימות במשפחה.

מרית דנון: נכון.

מרית דנון: תכף תאמר דברים חברתי ציפי נחשון-גליק ממשרד הרווחה שאחראית על נושא האלימות, ותשמעו כמה הדבר בוטה שם.

מרית דנון: לכן, הייתי מאד רוצה ומבקשת שתעזרו לנו בהגדלת התקציב של הרשות לקידום מעמד האשה.

מרית דנון: אני מבינה שזה נושא פנימי בתוך משרד ראש הממשלה ושיש סדרי עדיפויות, אבל בכל זאת יש צורך בכך.

קולט אביטל: כמה אחוזים זה מתוך התקציב של משרד ראש הממשלה?

גדעון סער: כלום.

גדעון סער: זה שני מליוני שקלים.

גדעון סער: זה בסיס התקציב.

נאדיה חילו: זה גם כולל התקנים.

נאדיה חילו: מה התקציב שלכם?

מרית דנון: 1.8 מליון שקל לפעילות.

דוברת: כמה השאר?

מרית דנון: עוד 1.3 מליון שקל.

מרית דנון: אני גם לא מצליחה להגדיל את התקנים, ואני גם לא מצליחה להגדיל את הפעילות.

מרית דנון: מדי שנה היינו מקבלים בסוף השנה כשני מליון שקלים, והשנה לא יהיו עודפים והתקציב של השנה הבאה לא רק שהוא לא גדל אלא הוא קטן.

גדעון סער: יובל יעקבי, אחר כך תסביר לנו למה אין עודפים.

גדעון סער: הערת אגב לנושא הזה - זה באמת נושא של כסף קטן.

גדעון סער: אם מסתכלים בנתונים שהוגשו לנו, אפשר לראות שהתקציב גדל בקדנציה הקודמת.

גדעון סער: הייתי גם מעורב בזה כיושב-ראש קואליציה.

גדעון סער: בשנה האחרונה היה תקציב שהוא קרוב לששה מיליוני שקלים.

מרית דנון: עם התוספות.

דוברת: עם העודפים.

גדעון סער: עם העודפים.

מרים שכטר: אבל, זה לא בבסיס התקציב.

גדעון סער: א

גדעון סער: בהיר את הנקודה הזאת אם לא הצלחתי לעשות זאת בישיבה קודמת.

גדעון סער: על מנת לכלול זאת בבסיס התקציב, זה בתוך הממשלה.

גדעון סער: אני מוכן לפנות, אבל נראה לי שכדאי שאתן תתנו לנו את הסימן מתי אתן חושבות שאנו צריכים להתערב.

גדעון סער: אני חושב שקודם כל אתן צריכות לעשות זאת בתוך משרד ראש הממשלה, ואם לא תצליחו - נעשה זאת.

גדעון סער: אם לא - אני מודיע שאני מתכוון להגיש הסתייגות יחד עם חברות אחרות או שהן יגישו ואני אצטרף אליהן.

גדעון סער: בעניין זה אני ממש אינדיפרנטי מי יעשה זאת, והעיקר שזה יגדל.

גדעון סער: משמעותו המעשית של התקציב הזה היא שאין תקציב לפעולות.

גדעון סער: אי-אפשר לקיים תקציב לפעולות בדבר הזה.

קולט אביטל: האם החוק של חברת-הכנסת עמירה דותן, כשהעבירה אותו, לא תוקצב?

מרית דנון: עדיין לא, כי הוא לא עבר.

גדעון סער: החוק של חברת-הכנסת עמירה דותן - סיימנו את הכנתו לקריאה ראשונה.

גדעון סער: אישרנו אותו פה לפני שבוע לקריאה ראשונה, והוא יעלה לקריאה ראשונה.

קולט אביטל: אם כך, צריך לצרף תקציב לחוק הזה, כי החוק הזה גורר אחריו תקציב.

נאדיה חילו: זה מצריך אתכם להתארגן וליישם את זה.

גדעון סער: יכול להיות שבהחלט נעשה את זה בקריאה שניה ובקריאה שלישית.

קולט אביטל: יכול להיות שהחוק עצמו צריך להיות מתוקצב, ואז זו תהיה גם תוספת.

מאירה בסוק: ואז, הממשלה ממשלה תתנגד כמובן.

גדעון סער: יכול להיות שתהיה הוראה מנדטורית בתוך זה.

קולט אביטל: אם אני יודעת, אז יתנו לחברת-הכנסת עמירה דותן להעביר את החוק.

נאדיה חילו: שאלה לגבי הסעיפים - איך את מסבירה את זה שכל השנים קיבלתם מהעודפים והשנה לא היה?

נאדיה חילו: מה היה ההסבר שלהם?

מרי חיידר: שאלתי, וההסבר הוא שכל הכספים שהם עודפים הולכים על המלחמה שהיתה בשנה שעברה.

מרי חיידר: אין עודפים במשרד ראש הממשלה.

מרי חיידר: הבנתי שזה כך בכל המשרדים.

נאדיה חילו: האם זו החלטה גורפת?

מרי חיידר: אנו מבקשים שלושה מיליוני שקלים תקציב.

נאדיה חילו: היושב-ראש גדעון סער, יש לי הצעה.

נאדיה חילו: על אף שהם ינהלו את המאבק שלהם במשרד ראש הממשלה ויגידו מתי בעצם ייצאו, אני חושבת שאפשר להוציא מכתב מהוועדה בנושא העודפים.

גדעון סער: אני אוציא.

גדעון סער: דלית אזולאי, תכיני לי מכתב לראש הממשלה ולשר האוצר.

קולט אביטל: אף אחד לא קיבל עודפים.

נאדיה חילו: אבל, אפשר להגיד להחריג את זה פשוט.

נאדיה חילו: אפשר לעשות זאת במכתב בלי קשר לעבודה שלכם.

קולט אביטל: אני חושבת שלא כדאי, כי השנה התקציבית הזאת עומדת להיגמר.

נאדיה חילו: הם חיים מזה בשנה הבאה.

דוברת: זה הזמן.

מרים שכטר: אני, למשל, חיה מספטמבר לדצמבר.

נאדיה חילו: אני יודעת.

נאדיה חילו: הם חיים מזה.

גדעון סער: ייצא מכתב שיתייחס גם ל-2007 וגם לתקציב 2008.

ציפי נחשון-גליק: אבל, היינו רוצות שזה יהיה לא רק מהעודפים אלא גם שזה יהיה בסיס התקציב.

גדעון סער: 2008 - לבסיס התקציב, ו-2007 - מהעודפים.

דוברת: בסדר.

גדעון סער: עורכת הדין מאירה בסוק מנעמ"ת, בבקשה.

גדעון סער: אחריה ציפי נחשון-גליק ממשרד הרווחה, וטלילה שחל-רוזנפלד מנציבות שירות המדינה.

מאירה בסוק: ברצוני להתייחס פה לשתי הערות, ואחת היא בנושא יישום חוק קבלני כוח-אדם וכו'.

מאירה בסוק: אינני יודעת אם כולם שמים לב לעניין הזה, אבל המדינה התחילה לצאת מהנושא של קבלני כוח-אדם ועברה לעמותות.

נאדיה חילו: זה נקרא: רפורמות.

מאירה בסוק: זה כאילו רפורמות.

מאירה בסוק: מה המדינה עושה?

מאירה בסוק: היא מעסיקה בעיקר נשים בתוך עמותה.

מאירה בסוק: משרד החינוך, למשל, מקים, נניח, עמותה למורות בנתניה.

מאירה בסוק: היא נותנת כסף לעמותה, והעמותה מעסיקה את המורות.

מאירה בסוק: פעם אלה היו רק צווארון כחול, והיום אלה עמותות.

קולט אביטל: האם העמותה לוקחת כסף בדרך?

מאירה בסוק: העמותה משלמת למורות בלי תנאים ובלי שום דבר.

מאירה בסוק: מעסיקים אותן 9 או 10 חודשים, מפטרים וממשיכים.

מאירה בסוק: הגיעה אלי רופאת שיניים בעמותה של עיריית ירושלים.

גדעון סער: אני חייב להגיד שלא שמעתי על זה.

גדעון סער: זו פעם ראשונה שאני שומע על נושא העמותות.

מאירה בסוק: זו עכשיו השיטה החדשה.

מאירה בסוק: ראיתי זאת היום או אתמול בעיתון "הארץ" שכאילו גילו את זה.

קולט אביטל: מי עומד בראש העמותה?

מאירה בסוק: המשרד, משרדי ממשלה.

מאירה בסוק: למשל, לגבי עובדים סוציאליים זה עמותה.

מאירה בסוק: זה מה שקורה היום.

מאירה בסוק: משום שעל קבלני כוח-אדם יש עכשיו יותר שליטה, פורצים את הדרך למקום אחר.

מאירה בסוק: אני אומרת לךָ את זה מידע אישי.

מאירה בסוק: למשל הגיעה אלי מורה שעובדת בבית-ספר "רנה קאסן", ועליך לחשוב שהיא מורה בארגון המורים.

מאירה בסוק: לא, אין לה זכויות ואין לה כלום.

מאירה בסוק: היא עובדת בתור עמותה, ומתוך העמותה היא עובדת בבית-הספר.

מאירה בסוק: זו השיטה.

רחל שגיא: אלה הרשויות המקומיות.

מאירה בסוק: לא נראה לכם?

מאירה בסוק: - לא נראה לכם.

מאירה בסוק: אלה עיריות ומשרדי ממשלה.

מאירה בסוק: אני מדברת על מקרים.

נאדיה חילו: מה שהיא אומרת נכון.

נאדיה חילו: ארגון העובדים הסוציאליים קיים ישיבה על כך.

נאדיה חילו: מקבלים שכר דרך העמותות.

מאירה בסוק: תבדקו.

מאירה בסוק: אנו העלינו זאת.

מאירה בסוק: העליתי זאת בוועדה.

מאירה בסוק: יש את הסיפור של קבלני כוח-אדם ופיטורים בהריון ורוצים לעשות איזה שהוא חוק, ואת הנושא של העמותות זה לא כולל כי עכשיו עמותות היא השיטה.

מאירה בסוק: אולי לא קוראים לזה "עמותות" אלא משהו אחר, אבל יש את זה.

מאירה בסוק: זו השיטה החדשה עכשיו שבה המדינה מתפעלת.

קולט אביטל: האם יש לוועדה יועצת משפטית?

קולט אביטל: האם היא פה?

מאירה בסוק: תבדקו זאת.

מאירה בסוק: אני מכירה זאת מידע אישי, ולא המצאתי את זה.

נאדיה חילו: אני מכירה את זה מנושא העובדים הסוציאליים.

טלילה שחל-רוזנפלד: אלה רשויות מקומיות.

מאירה בסוק: אני מכירה את זה.

מאירה בסוק: הגיעו אלי מורות ורופאות שיניים.

מאירה בסוק: הן לא עובדות משרד החינוך והן גם לא עובדות העירייה.

מאירה בסוק: הן עובדות של עמותה.

מאירה בסוק: הן לא שייכות לשום מקום.

דוברת: איפה זה מופיע היום בעיתונות?

מאירה בסוק: ראיתי זאת היום או אתמול, ואני כבר לא זוכרת.

מאירה בסוק: רותי סיני כתבה זאת.

מאירה בסוק: שראיתי זאת, אמרתי לעצמי: "ראיתי זאת כבר לפני שנה".

מאירה בסוק: זו היתה הערה ראשונה.

גדעון סער: הדיון קצת מתבדר.

מאירה בסוק: הערה שניה היא אולי הערה קצת יותר צינית.

מאירה בסוק: אני מרגישה שנושא מס בריאות - למשרד האוצר יש שיטות מעניינות, שאינני צריכה לספר זאת לחברי-הכנסת, שמכניסים עזר שכולנו יודעים שאין שום סיכוי שהיא תתקבל, וכולם נלחמים על העז הזאת.

מאירה בסוק: ואז, לאט מכניסים דברים אחרים.

מאירה בסוק: ואז, שנה אחרי זה מכניסים שוב את העז, ובעוד חמש שנים העז הזאת תיכנס.

מאירה בסוק: בשנה הראשונה, אנו עומדים ומסתכלים ואומרים "וואי, וואי, וואי".

מאירה בסוק: הדברים האחרים ייכנסו.

מאירה בסוק: יושב-ראש הוועדה, למשל לגבי חופשת הלידה, שזו באמת הצלחה יוצאת מן הכלל, ואני חושבת שזו באמת אחת ההצלחות הגדולות שלך, איך הם יוציאו את הכסף הזה?

מאירה בסוק: בשיטות האחרות.

מאירה בסוק: הם לא יבטלו את זה כי לגבי זה כולם עמדו דום.

גדעון סער: אני חייב להגיד שהייתי מאד מרוצה שההצעה של חוק ההסדרים כללה ביטול של חוקים פרטיים כמו חוק הפוליו ואחרים.

גדעון סער: אינני יודע איך חברת-הכנסת שלי יחימוביץ השיגה זאת קודם, אבל היא קיבלה ואמרתי לה "תבדקי", וזה לא נכלל.

גדעון סער: יובל יעקבי, תסביר למה גיליתם את הרחמים האלה, למרות שאינני ממליץ לכם לעשות זאת אי פעם בעתיד.

מאירה בסוק: בסדר, אז לוקחים ממס בריאות, ממסים אחרים.

מאירה בסוק: מה הבעיה?

מאירה בסוק: אלה שתי הערותי בשלב זה.

נאדיה חילו: הערה לגבי דברי מאירה בסוק - נושא העמותות מאד מוכר לי, ואני גם חברה במרכז איגוד העובדים הסוציאליים.

נאדיה חילו: אני יודעת שהיום הולכת ומתרחבת האוכלוסיה המקצועית שם, והאיגוד קיים דיון מרוב שהגיעו אליו תלונות על העניין הזה לגבי פערים גדולים מאד בתנאים ובשכר ולפעמים זה 30%-40%, וכאילו כל ההסכם הקיבוצי לא מיושם והאוכלוסיה מצד שני הולכת ומתרחבת והיום כמעט 30% עובדים דרך עמותות.

נאדיה חילו: חשתי זאת על בשרי לא מזמן.

נאדיה חילו: גם בתי עובדת סוציאלית והיא עברה לעבוד דרך עמותה, ונדהמתי כשראיתי את התנאים.

נאדיה חילו: היא פנתה לאיגוד, ואמרו לה: "אלה התנאים".

נאדיה חילו: אינני מביאה זאת פרסונלית, אבל זה רק ממחיש את עניין הניצול המאד קשה בלי אפילו יכולת הגנה כי הם לא שייכים לאיגוד.

נאדיה חילו: החלק הזה הולך ומתרחב.

נאדיה חילו: לא מזמן קיבלתי פניה בלשכתי לגבי מורים.

נאדיה חילו: החתימו מורה בהריון חוזה, ואמרתי: "איך?

נאדיה חילו: אסור לפטרה", ואמרו: "אבל היא חתומה על חוזה של 9 חודשים".

נאדיה חילו: היא חתמה על זה ומפטרים אותה.

נאדיה חילו: כמובן שלא שתקתי ופניתי לעורכת-הדין כשאז היתה ישיבה וביקשתי שתבדוק זאת פרטנית.

נאדיה חילו: אבל, גם זה קורה.

ציפי נחשון-גליק: אין לי מלים יפות להגדיר את כותרת הדיון הזה אלא: "נקודות חושך בקידום מעמדן של הנשים במדינת ישראל".

ציפי נחשון-גליק: ברצוני לתאר נקודת חושך נוספת שהיא הטיפול בנשים נפגעות אלימות ע"י בני זוגן.

ציפי נחשון-גליק: נקודת האור היא שיש מסגרות שיכולות לטפל בהן ושהן פונות אליהן, ונקודת החושך היא שלצערי הרב אנו מקיימים רשימות המתנה כי התקציב לא גדל בארבע השנים האחרונות.

ציפי נחשון-גליק: יש יותר פניות ויש יותר מודעות.

ציפי נחשון-גליק: בקמפיין האחרון, לקראת היום הבין-לאומי למאבק באלימות נגד נשים במימון הרשות לקידום מעמד האשה, היו 900 פניות.

ציפי נחשון-גליק: מאחר וזו לא היתה סכנת חיים כי היה מדובר על התעללות נפשית, קבעו להן תורים לעוד 4-5 שבועות.

ציפי נחשון-גליק: מיותר לציין שבתחום אלימות בתוך הבית וטרור שמתקיים בבית במהלך שנים, כשמנסים לפרוץ אותו אם התגובה הטיפולית איננה מיידית הן מסתגרות אחר כך לעוד כמה שנים; הן מתקשרות לקו פעם אחת, ואם אין להן מענה לקבל טיפול מיידי - הן פשוט מסתגרות לעוד כמה שנים.

ציפי נחשון-גליק: אני רוצה להתריע כאן שהתקציב לטיפול בנשים נפגעות אלימות לא גדל בארבע השנים האחרונות, למרות שאנו גם מבקשים על הקיים וגם רוצים לפתח תכניות נוספות.

ציפי נחשון-גליק: אנו רוצים לפתח תכנית לאומית בנושא תעסוקה, כי אחת הדרכים להוציא את הנשים האלה ממעגל האלימות הוא להביא אותן לעצמאות כלכלית.

ציפי נחשון-גליק: אם לא תהיה להן תמיכה של מעון ולא תהיה להן הכשרה מקצועית בצורת vouchers, כי בתמ"ת אין הכשרות לנשים, אנו לא נצליח להוציאן ממעגל האלימות.

ציפי נחשון-גליק: ביקשנו תכניות לטפל בגברים, כי המדיניות שלנו היא שהאחריות לשינוי התנהגותי על הגבר.

ציפי נחשון-גליק: בסופו של דבר, הוא האדם האלים.

גדעון סער: שיקום.

ציפי נחשון-גליק: בדיוק.

ציפי נחשון-גליק: אנו מבקשים לשנות את החקיקה, וזה נעצר בדיונים כי אומרים "מה את רוצה?

ציפי נחשון-גליק: מה את משתגעת לשנות חקיקה?

ציפי נחשון-גליק: יהיה לך לטפל בכל אלפי הגברים?".

ציפי נחשון-גליק: ואז, אני אומרת: "אתם צודקים".

גדעון סער: למה לא עושים תכניות בתוך בתי-הסוהר?

גדעון סער: 25% נמצאים שם.

ציפי נחשון-גליק: זה מחייב תוספת כוח-אדם.

מרית דנון: זו תוספת כוח-אדם.

גדעון סער: אבל, זה הדבר הכי זול שיכול להיות.

ציפי נחשון-גליק: אנו מבקשים שינוי חקיקה גם בתוך הכלא.

גדעון סער: 25% מהאנשים בכלא היום נמצאים שם על אלימות במשפחה.

ציפי נחשון-גליק: זה נכון, אבל, לצערי הרב, היום הממוצע של תקופת המאסר ל-80% מהאסירים הוא בין 7 ל-8 חודשים.

גדעון סער: אפשר לעשות זאת בזמן הזה.

ציפי נחשון-גליק: זה צריך שינויי חקיקה, וזה נכון.

ציפי נחשון-גליק: אבל, עדיין מדובר ב-2,200 אסירים ששפוטים על אלימות, ויש בערך עוד אלפי תלונות.

ציפי נחשון-גליק: יש בערך 16 אלף תלונות בשנה.

גדעון סער: הייתי שמח, אם ההצעות האלה לשינוי חקיקה היו מגיעות אלי באיזו שהיא דרך.

ציפי נחשון-גליק: בסדר.

קולט אביטל: את עובדת במשרד הרווחה, נכון?

ציפי נחשון-גליק: כן, אני מפקחת ארצית לטיפול באלימות במשפחה.

קולט אביטל: האם יש אפשרות שנקבל ממך איזה שהוא דף שמפרט: (א) מה התקציב שהיה בארבע השנים האחרונות?

קולט אביטל: (ב) מה מספר הפניות שגדל?

קולט אביטל: (ג) איזה תקציב אושר לכם השנה?

קולט אביטל: (ד) מהם הצרכים?

ציפי נחשון-גליק: בסדר.

קולט אביטל: אבקש זאת גם מחברת-הכנסת נאדיה חילו, וסליחה שאני אומרת זאת בפורום הזה.

קולט אביטל: בכל זאת, שר הרווחה הוא שר שלנו.

קולט אביטל: אפשר להפעיל את כל נשות מפלגת העבודה גם כן באיזה שהוא כינוס חירום על הנושא הזה.

גדעון סער: יש לנו פה ישיבה מיוחדת בחודש הבא.

ציפי נחשון-גליק: נקודה נוספת - הטיפול בעולות חדשות.

ציפי נחשון-גליק: אני יודעת שאת חברת-הכנסת קולט אביטל זה מעניין אותו.

קולט אביטל: נכון.

ציפי נחשון-גליק: היום, תקציב המרכזים לטיפול באלימות נשען על תקציב שאנו מקבלים ממשרד הקליטה ומהפרוייקט הלאומי לעולי אתיופיה.

ציפי נחשון-גליק: זה לא יעלה על הדעת שמדינת ישראל לא תקצה כסף לטיפול בנשים נפגעות אלימות עולות חדשות.

מרית דנון: תגידי כמה תקנים יש.

ציפי נחשון-גליק: 3.5 תקנים בכל המדינה, ו-10 מהפרוייקט הלאומי שזה תרומות.

גדעון סער: זה עלה.

גדעון סער: עשינו דיון על זה עם ועדת הקליטה.

ציפי נחשון-גליק: זה לא עלה.

גדעון סער: זה עלה.

גדעון סער: קיימנו ישיבה עם ועדת הקליטה על נושא אתיופיה.

ציפי נחשון-גליק: לא.

ציפי נחשון-גליק: יש 3.5 משרות בנושא אתיופיה- - -

דוברת: יש את נושא התקציב.

גדעון סער: התקציב לא עלה.

גדעון סער: אבל, הבעיה עלתה.

קולט אביטל: אני רוצה לספר לכם כשחבר-הכנסת רביץ היה כאילו שר או סגן שר או משהו כזה במשרד הרווחה, הוא כתב לי מכתב שהגדיל בעוד כמה תקנים.

קולט אביטל: הבאתי זאת בשמחה רבה מאד לישיבת ועדת הקליטה, וכל מי שהגיע ממשרד הרווחה אמר: "מה?

קולט אביטל: מאיפה הוא ממציא את זה?

קולט אביטל: לא היה ולא נברא".

קולט אביטל: לא ידעתי למי להאמין - לשר או לנציג המשרד.

ציפי נחשון-גליק: יש תקציב שהגיע ממשרד הקליטה.

ציפי נחשון-גליק: כבר שלוש שנים מגיע סכום של 1.2 מליון שקל למשרד הרווחה למרכזים לטיפול באלימות כדי לטפל בעולה, אבל זה לא מתקציב הרווחה.

טל קרמר-ודעי: אם רק להשלים את הנתונים לגבי משרד הרווחה, אז לגבי מרכזי הסיוע לנפגעות תקיפה מינית אנו מדברים על עשרה מרכזים בכל הארץ.

טל קרמר-ודעי: בשנת 2006 היו 38 אלף פניות, ואנו מדברים על שני מיליוני שקלים בבסיס התקציב, ועוד שני מיליוני שקלים שאנו בשלוש השנים האחרונות הצלחנו לגייס הן מכספי הסדרים שהיו שעבר והן מכספי עודפים.

טל קרמר-ודעי: כלומר, ארבעה מיליוני שקלים בשלוש השנים האחרונות, עשרה מרכזי סיוע ו-38 אלף פניות.

טל קרמר-ודעי: היינו בפגישה אצל שר הרווחה בסוף יוני, ובאמת בצר לו הוא היפנה אותי לכל מיני קרנות.

טל קרמר-ודעי: אמרתי לו, שעם כל הכבוד בקרנות אני אלופה ואני לא חושבת שהוא יכול ללמד אותי משהו בעניין הזה.

טל קרמר-ודעי: זו היתה התגובה.

טלילה שחל-רוזנפלד: עלה פה כל נושא ההשתלבות במעגל העבודה, ואני חושבת שמאד חשוב לציין שיש גם השפעות על קידום נשים שכבר נמצאות במעגל העבודה בשירות המדינה.

טלילה שחל-רוזנפלד: למשל, אנו בשירות המדינה יחד עם הממונות על מעמד האשה בכל משרדי הממשלה ויחידות הסמך עושים מאמצים גדולים מאד כדי לקדם נשים.

טלילה שחל-רוזנפלד: כמו שחברת-הכנסת חילו אמרה, זה לא בשביל הנשים אלא כי זה באמת יהיה טוב בסופו של דבר לכל המשק ולכל המדינה לנצל את ההון האנושי הזה.

גדעון סער: לא מזמן היתה כתבה באחד העיתונים הכלכליים שהצביעה על זה שהכלכלות שזינקו בעשור האחרון הן הכלכלות שהצליחו לגרום להשתתפות גבוהה של נשים בשוק העבודה ולפריצת תקרת זכוכית ויתר שוויוניות בשוק העבודה.

גדעון סער: זה פשוט הוצג כנושא הוא לא רק נושא חברתי.

גדעון סער: זה נושא כלכלי.

טלילה שחל-רוזנפלד: בסך-הכל, זה מצב שיכול לעזור לכולם, וזה win-win situation.

טלילה שחל-רוזנפלד: אחת הדרכים המרכזיות היא הסרת חסמים, ואחד החסמים, כמו שכולנו יודעים, הוא נושא גידול ילדים וכל הנושא החברתי של מי אחראי על גידול הילדים.

טלילה שחל-רוזנפלד: מכיון שאצלנו הנורמה היא שבדרך-כלל האשה אחראית על גידול הילדים, אנו יודעים שעוד לפני שאפילו מישהו משתלבת בשוק העבודה היא כבר מחפשת פחות קריירה ויותר עבודה נוחה שתאפשר לה לצאת ולעבוד ולטפל בילדים ואולי חצי משרה.

טלילה שחל-רוזנפלד: אנו רואים זאת הרבה פעמים גם בהמשך ההשתלבות במשרדי הממשלה, כשפחות מנסים להתקדם ויותר דואגים לזה שבאמת יהיו איזה שהן שעות נוחות.

טלילה שחל-רוזנפלד: אנו מנסים לעבוד על זה בכמה מישורים.

טלילה שחל-רוזנפלד: קודם כל, מדובר איזה שהוא שינוי גם בתקשי"ר וגם שינוי תודעתי, כדי שיובן שהנטל הוא על שני ההורים בנושאים האלה.

טלילה שחל-רוזנפלד: בדרך כלל, לילדים האלה יש גם אבות שלפעמים אפילו גם הם בשירות המדינה והם לא יוצאים בשעות מוקדמות.

טלילה שחל-רוזנפלד: אבל, עד שזה יקרה באמת ההשפעה היא על נשים.

טלילה שחל-רוזנפלד: כלומר, אנו עוד רואים שההשפעה העיקרית היא על נשים.

טלילה שחל-רוזנפלד: אם אנו פה פוגעים בנושא מעונות יום, בנושא של יום חינוך ארוך, יש פה השפעה ממש מייידית על נושא נשים.

טלילה שחל-רוזנפלד: בנוסף, השתלבות במעגל העבודה - ככל שהיא מתעכבת, כמו שנאמר, בסופו של דבר, גם הנשים האלה שכבר יצליחו להיכנס יהיה להן יותר קשה להתקדם.

טלילה שחל-רוזנפלד: הן תיכנסנה יותר מאוחר ותהיינה יותר מבוגרות.

טלילה שחל-רוזנפלד: כמובן שיש נושא צמצום כוח-אדם במשרדי הממשלה, שיש לו השלכה ישירה על כך.

גדעון סער: תודה רבה.

גדעון סער: טל, האם את רוצה להוסיף?

טל קרמר-ודעי: לא.

גדעון סער: יובל יעקבי ממשרד האוצר, תוכל להתייחס.

גדעון סער: לפני שאתה מתייחס לנקודות, אני רוצה להציע לך הצעה.

גדעון סער: בוא ונבודד את תקציב הרשות.

גדעון סער: למה אי-אפשר באמת לעשות את הדבר הזה?

יובל יעקבי: העודפים.

גדעון סער: גם של העודפים וגם של בסיס התקציב.

גדעון סער: זה הופך להיות מקום שאי-אפשר לעשות תקציב פעולות.

גדעון סער: אנו נגיע לסיטואציה בה אם אנו נחוקק - ואנו נחוקק את החוק של חברת-הכנסת עמירה דותן - אנו נקצה סכום, ואני אגיד לך מה הוא יהיה.

גדעון סער: הוא יהיה 4.99 מליון שקל, וזאת כדי שהוא לא יהיה לפי חוק יסוד: משק המדינה.

גדעון סער: נעשה זאת מנדטורי.

גדעון סער: אז, תפתרו את העניין הזה.

גדעון סער: זה לא סכום עתק, וזה לא 200 מליון שקל למעונות שאפשר לריב על זה וזה לא המס הזה שאתם רוצים.

גדעון סער: אנו ניאבק על הדברים האלה.

גדעון סער: גם אם אנו נפנה לראש הממשלה, זה אצלו במשרד, בסוף זה ייפתר.

יובל יעקבי: זה בדיוק מה שרציתי להגיד.

יובל יעקבי: זה עניין של סדרי עדיפויות בתוך משרד ראש הממשלה.

יובל יעקבי: משרד האוצר לא קובע עבור המשרדים מה ייכנס ומה לא ייכנס לבסיס התקציב.

יובל יעקבי: הוא נותן להם מסגרת תקציב גג.

יובל יעקבי: הממשלה קובעת תקציב גג, והמשרד מחליט מה הוא מכניס לבסיס ומה הוא לא מכניס לבסיס.

יובל יעקבי: בהכרח הכסף של הרשות הזאת יצטרך לבוא על חשבון משהו אחר.

גדעון סער: מה לגבי העודפים של 2007?

יובל יעקבי: העודפים הם קיצוץ לכל דבר ועניין.

יובל יעקבי: אני רפרנט של משרד התמ"ת, ואינני מכיר את משרד ראש הממשלה על בוריו מבחינה תקציבית, אבל ברגע שמקצצים עודפים זה כמו קיצוץ.

יובל יעקבי: זה לא שעשו פה איזה משהו.

יובל יעקבי: היו עודפים שהיו אמורים להגיע, וזה כמו כל החלטה אחרת.

יובל יעקבי: זו החלטה על קיצוץ.

גדעון סער: תסביר לי זאת שוב.

גדעון סער: לא כל כך הבנתי.

יובל יעקבי: אפשר להסתכל על זה כך שהעודפים ניתנו וקוצצו.

ציפי נחשון-גליק: האם הם הועברו למשרד?

מאירה בסוק: לא.

מאירה בסוק: הם נמחקו.

יובל יעקבי: או שהם הועברו מהמשרד.

יובל יעקבי: אני פשוט לא מצוי עד כדי כך.

דוברת: האם זה נכון לכל המשרדים?

מאירה בסוק: כשעושים קיצוץ רוחבי, אז פשוט עושים את זה.

יובל יעקבי: זה קיצוץ רוחבי.

גדעון סער: כלומר, היו עודפים, אבל יש קיצוץ רוחבי למטרות אחרות ואז כביכול אין עודפים.

מאירה בסוק: מחקו את העודפים.

גדעון סער: את זה אתה אומר לי לגבי כל המטרות ולא ספציפית לגבי זה.

יובל יעקבי: לא.

יובל יעקבי: ברגע שמחליטים על קיצוץ רוחבי, אומרים לכל משרד להביא ממה שהוא רואה לנכון.

גדעון סער: האם משרד ראש הממשלה קיבל עודפים תקציביים או לא קיבל בכלל?

יובל יעקבי: הוא היה יכול לקבל, ובמסגרת הקיצוץ שהשיתו עליו הוא בחר לקצץ בעודפים האלה.

גדעון סער: כלומר, הוא לא קיבל עודפים.

יובל יעקבי: כמו שאמרתי, אינני יודע.

יובל יעקבי: אמרו לו לקצץ ככה וככה, והוא אמר: "חלק מהקיצוץ אני לוקח מהעודפים".

גדעון סער: אבל, התוצאה היתה שהוא לא קיבל עודפים.

יובל יעקבי: לא.

יובל יעקבי: לפי מה שאני מבין, הכסף לא נכנס למשרד ראש הממשלה.

יובל יעקבי: רשמתי לי כמה נקודות.

יובל יעקבי: אנו גם חושבים שתקציבי נשים הם דבר חשוב.

יובל יעקבי: רק רציתי להגיד לכם שעושים דברים.

יובל יעקבי: כלומר, צריך להסתכל גם על התוספות.

גדעון סער: מרית דנון בטח יודעת שליצחק שמיר היה משפט: "תתחיל מה'אבל'".

יובל יעקבי: רשמתי לי כמה נקודות.

יובל יעקבי: לגבי תקציב נפגעות אלימות, אני חושב שפה הכתובת היא, שוב, משרד הרווחה.

יובל יעקבי: אנו מדברים על זה שהתקציב לנפגעות אלימות לא קוצץ, וזאת להבדיל מתקציבים אחרים שקוצצו.

יובל יעקבי: אז, כבר מצבו טוב יותר מתקציבים שקוצצו.

גדעון סער: מצבו של מי יותר טוב?

יובל יעקבי: אני אומר שזה יותר מפעילויות שקוצצו.

יובל יעקבי: זה נאמר כדי להסביר שהתקציב לא קוצץ.

יובל יעקבי: מה שכן, אני חושב שבהקשר זה צריך לבוא למשרד הרווחה.

יובל יעקבי: הוא הכתובת, מכיון שלמשרד הרווחה ניתנה תוספת חסרת תקציבים של 250 מליון שקל ו-100 תקנים.

יובל יעקבי: אינני רפרנט משרד הרווחה.

גדעון סער: אם כך, אינך יכול לספר לנו למה זה נוצל.

יובל יעקבי: אבל, אתה יכול לתאר לעצמך שמשרד הרווחה- - -

גדעון סער: זה למטרות טובות בכל מקרה.

יובל יעקבי: למטרות טובות - זה בטוח.

נאדיה חילו: הם מנצלים חלק לדו"ח שניט.

יובל יעקבי: אני רק אומר שמשרד הרווחה הוא שמתעדף את תוספת התקציב, והוא כנראה בחר שלא להגדיל את התקציב.

יובל יעקבי: הזכירו פה את ה-ENP, הפרוייקט הלאומי האתיופי כגוף שמתקצב מאבק באלימות משפחתית, אבל ראוי לציין שמדינת ישראל מתקצבת שני מיליוני דולר מתקציב ה-ENP ויש לה שם חלק נכבד.

יובל יעקבי: שלושה מיליוני שקלים מגיעים ממשרד האוצר, ממשרד החינוך וממשרד הקליטה כל שנה.

ציפי נחשון-גליק: זה היה מכובד, אם זה היה מגיע ישירות למשרד ולא דרך זה.

ציפי נחשון-גליק: אבל, זה כבר לא קשור.

יובל יעקבי: אין בעיה.

יובל יעקבי: אני רק מוצא לנכון לומר זאת.

יובל יעקבי: מעונות יום - חשוב לדעת שבמעונות היום במשרד התמ"ת למה שנקרא ילדי רווחה נותנים את דרגת הסבסוד המכסימלית.

גדעון סער: אבל, כמה אחוז זה מהילדים?

גדעון סער: איזה אחוז מילדי ישראל מקבל את המכסימום הזה?

מאירה בסוק: כלום.

יובל יעקבי: אני לא יודע.

גדעון סער: אם אינך יודע, אגיד לך.

גדעון סער: בכל מקרה, אלה חד-ספרתיים; סבסוד חלקי ומלא ביחד, כולל הסבסוד החלקי, הם פחות מ-10%.

גדעון סער: כלומר, זה שולי השוליים של הבעיה.

יובל יעקבי: אני לא רק יכול אלא אני צריך לדבר על הזכאות, כדי שלפחות שהוועדה תדע מהי הזכאות.

יובל יעקבי: ברגע שיש ילדי רווחה, הם זכאים והמדינה מסבסדת אותם בדרגה הגבוהה ביותר.

יובל יעקבי: אתה דיברת על חופשת לידה.

נאדיה חילו: אנו מדברים על סבסוד אחר.

נאדיה חילו: יש פה נקודה שמתפספסת.

נאדיה חילו: הסבסוד הוא לא רק לאמהות.

נאדיה חילו: יש עוד סבסוד של ארגוני הנשים, שנכון להיום הם מסבסדים ב-5% כל ילד, ועל התקציב הזה היתה המלחמה.

נאדיה חילו: אין שום סיבה שארגוני הנשים ימשיכו לסבסד את משרד התמ"ת.

נאדיה חילו: זה לא רק הסבסוד הפרסונלי של אותה אמא.

נאדיה חילו: יש לזה השלכות, ועל זה היתה המלחמה כבר שנתיים.

נאדיה חילו: אני גם מגיעה ממערכת נעמ"ת, וישבנו עם כל השרים וזה הובטח.

נאדיה חילו: והנה, זה בא עכשיו וזה בכלל נעלם ולא מדברים על זה בכלל.

יובל יעקבי: אני רוצה להגיד לחברת-הכנסת לגבי העניין הזה, שהאמת היא ששמתי זאת בפרק התוספות שכתבתי.

יובל יעקבי: עכשיו ראש אגף תקציבים ויושב-ראש ההסתדרות סיכמו שהסבסוד של ה-5% האלה חציו יתוקצב ע"י האוצר בסכום של בין 20 ל-25 מליון שקל.

יובל יעקבי: זה יפחית את התוספת של נעמ"ת, ויצ"ו או ארגונים כאלה מ-5% ל-2.5%.

גדעון סער: נעמ"ת וויצ"ו הרויחו, אבל כאן אנו רוצים שיהיו יותר נשים שייהנו מסבסוד המעונות.

גדעון סער: ביטול ה-200 מליון שקל הוא כזה שזה לא יקרה.

מאירה בסוק: נכון.

יובל יעקבי: זה הדבר הבא וזה דרך תוספות.

יובל יעקבי: אבל, גם על זה אני רוצה להגיד משהו.

יובל יעקבי: ראשית, אני רוצה להדגיש, שזה לא ביטול של 200 מליון שקל אלא בסך-הכל דחייה בשנה.

גדעון סער: כל שנה יש חוק הסדרים חדש.

גדעון סער: קודם כל, אתם רוצים למנוע את החקיקה בנושא הכרה בהוצאות טיפול בילדים.

גדעון סער: מה אתם עושים?

גדעון סער: אתם מכריזים בקול תרועה רמה שאתם מגדילים את תקציב המעונות ב-200 מליון שקל, ואז אתם כאילו עשיתם כבר בתחום הזה ואתם יכולים ככה להסתדר עם הנקודה הזאת.

גדעון סער: ואז, מגיע חוק התקציב, ואתם אומרים: "אנו עדיין מתכוונים לעשות את זה, אבל חכו ובשנה הבאה זה יבוא".

יובל יעקבי: אדוני היושב-ראש בדיוק קטע אותי באמצע המשפט.

יובל יעקבי: בכל זאת, כדאי לדעת שהאגף למעונות יום, למרות הדחייה הזאת, קיבל השנה תוספת תקציב של 86 מליון שקל.

יובל יעקבי: נאדיה חילו: זה לצפון.

יובל יעקבי: זה לא תקציב.

גדעון סער: מה זה?

גדעון סער: זה חסר משמעות.

מאירה בסוק: זה בעקבות המלחמה.

יובל יעקבי: זה מתווסף לתוספות של שנים קודמות.

יובל יעקבי: ה-86 מליון שקל שמניתי לא כוללים את התוספת שמדובר בה על ביטול הסבסוד של ויצ"ו ונעמ"ת במעונות יום, ואת זה צריך להוסיף לתוספות משנים קודמות.

יובל יעקבי: אני רוצה להגיד לכבוד היושב-ראש, שתקציב האגף למעונות יום ב-2008 יעמוד על כ-570 מליון שקל, וזה גידול מרשים מאד.

יובל יעקבי: איננו מסתכלים רק על 2008.

יובל יעקבי: גם ב-2007 היתה תוספת, וגם ב-2006.

יובל יעקבי: ב-2005 היתה תוספת תקציב של 150 מליון שקל שהשנה הגיעה להפשרה מלאה, בשנת 2008.

יובל יעקבי: היתה החלטה על 200 מליון שקל.

יובל יעקבי: נכון שבמקום 67 מליון שקל אנו נותנים השנה רק 22 מליון שקל, אבל גם זו תוספת.

יובל יעקבי: יש הצמדות, ויש את ההחלטה וההסכם של ראש אגף התקציבים עם יושב-ראש ההסתדרות.

יובל יעקבי: אני חושב שכן מוסיפים תקציבים למעונות יום וכן מתקצבים יציאה לעבודה.

יובל יעקבי: אפילו בעניין החוק שאתה הזכרת אני חושב שזה מהווה תחליף הולם.

גדעון סער: מה אתה אומר?

יובל יעקבי: כך אני סבור.

יובל יעקבי: זה ויכוח אחר.

יובל יעקבי: אומר עוד כמה נקודות בקצרה.

גדעון סער: אף מדינה שטיפלה בנושא עידוד תעסוקת נשים לא נתנה לזה פתרון שהוא לא פתרון רחב ולא פתרון כולל.

גדעון סער: יצרו מודל שהוא רלוונטי לכל האוכלוסיה הרלוונטית, שהיא לפחות האמהות או ההורים, כי יש גם ילדים שנמצאים בחזקה בלבדית של האב ואז זה אותו דבר לצורך העניין.

גדעון סער: הם בגילאים הקטנים או בגילאים שחוק חינוך חובה לא חל עליהם.

גדעון סער: בהצעות החוק אנו הלכנו עד גיל חמש.

גדעון סער: דרך אגב, יש מדינות שעשו זאת עד גיל 18.

גדעון סער: זה לא מענה שבא להשיג את הדבר שאתם או כל תקציב מדינה באים ומציגים אותו כבעיה העיקרית המאקרו-כלכלית של המשק וזה שיעור השתתפות נמוך בשוק העבודה.

גדעון סער: החסם לא הוסר.

גדעון סער: יש משפחות שנהנות מזה קצת יותר, ויכול להיות שביחסים השונים גם הם אולי חיים יותר טוב עם הסיפור הזה שציינת של יושב-ראש ההסתדרות.

גדעון סער: בגדול, לגבי חסם בשוק התעסוקה לכלל האמהות בישראל, זה דבר שלא טופל וזה לא מענה.

גדעון סער: 80 מליון השקל הם כמעט דבר שהוא טיפה בים.

יובל יעקבי: 580 מליון שקל.

יובל יעקבי: 80 מליון זה רק הדלתא.

גדעון סער: לא.

גדעון סער: אתה דיברת על התוספת.

גדעון סער: יובל יעקבי: נכון.

גדעון סער: בסדר.

גדעון סער: הדרך להסתכל היא מה האחוז שזה רלוונטי אליו, וזה הוצג פה באחת מהישיבות האחרונות.

גדעון סער: זה כולל את התוספת שעכשיו מבקשים לתת.

יובל יעקבי: במסגרת תוספת 200 מליון השקל שבאמת יישומה נדחה בשנה, חלק גדול מופנה להגדלת ההיצע.

יובל יעקבי: זה אומר שמשרד התמ"ת יתחיל בנושא רשיון של כלל המעונות.

יובל יעקבי: נכון להיום, הענף הזה לא כל כך מוסדר, וצריך שכל מעון יום וכל משפחתון יעבדו ברשיון.

יובל יעקבי: זה אחרי מה שהחוק אומר, וזה לא נאכף.

יובל יעקבי: משרד התמ"ת מתכונן לאכוף זאת.

יובל יעקבי: כמו כן, מדובר על להגדיל את ההיצע ע"י זה שהסבסוד יוכל להינתן גם באמצעות vouchers ולא רק ע"י "סמל מעון" שזו השיטה הקיימת היום.

יובל יעקבי: וזאת, בשאיפה להגדיל את האחוז, שכמו שאתה אומר היום הוא פחות גבוה ממה שהיינו רוצים.

נאדיה חילו: אם הם צריכים לסבסד 5%, הם לא יכולים גם לשפץ ולעמוד בכל הקריטריונים המאד נוקשים, כי זה גם עולה כסף.

גדעון סער: אני מציע לאפשר לו לומר את דבריו.

גדעון סער: בסוף נעיר הרבה הערות.

גדעון סער: יש פה המתנה לשמוע על נושא הטלת מס על עקרות בית שבטח תגיע אליו באיזה שהוא שלב בסקירה.

יובל יעקבי: רציתי להזכיר את מס הכנסה שלילי שהוא כמובן לא עבור נשים בלבד אבל הוא בהחלט מוטה נשים.

גדעון סער: יש רק בעיה אחת - בשנת התקציב 2008 הוא לא קיים ולא מתוקצב.

גדעון סער: מה זאת אומרת "להזכיר"?

גדעון סער: אנו מדברים על תקציב 2008.

יובל יעקבי: הזכרתי את החלטת הממשלה הזאת.

גדעון סער: אבל, זה כמו החלטת הממשלה שנדחתה בשנה.

מאירה בסוק: זה כמו ההחלטה לקדם נשים בישראל.

גדעון סער: זה לא מתוקצב בתקציב 2008.

גדעון סער: בוא ונדבר על תקציב 2008.

גדעון סער: ברמת העקרונות והשאיפות הכלליות יש הרבה החלטות יפות אופרטיביות.

ברברה סבירסקי: זה לא יעזור.

מאירה בסוק: בטח שלא.

גדעון סער: דרך אגב, הימרתי על זה כשהממשלה הביאה את הנושא הזה אולי בחצי הראשון של 2007 כשזה הובא לכנסת.

גדעון סער: גם כאשר אמרו שהחקיקה תסתיים עד סוף מושב הקיץ, שהסתיים לפני חודש, הייתי מוכן להתערב עם כל מי שרצה שאין שום סיכוי שהדבר הזה יהיה רלוונטי לתקציב 2008.

גדעון סער: יכול להיות שאהיה מוכן לחזור על ההתערבות הזאת.

גדעון סער: הסיבה היחידה שעדיין אינני מתערב על 2009 היא שאינני יודע מה יהיה המצב הפוליטי.

גדעון סער: יכול להיות שכתוצאה ממצב פוליטי מסויים זה כן יהיה, אבל אז זה כבר לא יהיה מרצונה הטוב - אינני רוצה להגיד "מרצונו הטוב של האוצר" - של הממשלה.

יובל יעקבי: קטונתי מלהתווכח איתך בהתערבויות כאלה.

יובל יעקבי: אני רק יודע מה הממשלה החליטה, והיא עומדת להתבצע.

יובל יעקבי: זה מוטה נשים, וזה יכול לעזור.

יובל יעקבי: אעבור במהירות על הנקודות הנוספות שרשמתי.

יובל יעקבי: הארכת חופשת הלידה מ-12 ל-14 שבועות - זה חוק שהיושב-ראש מכיר.

גדעון סער: גם חברת-הכנסת נאדיה חילו.

יובל יעקבי: אני רק אומר שהאוצר לא היה נגד.

מאירה בסוק: ממש לא.

מאירה בסוק: היינו כאן, והוא היה נגד.

נאדיה חילו: לא היתה ברירה.

נאדיה חילו: היו 90 חברי-כנסת בעד.

יובל יעקבי: אני כתבתי אז את ההסתייגות.

גדעון סער: אספר לך שקודם כל הוא התנגד לפשרת פרידמן, כי כמו שאתה זוכר הוא הגיש ערר למליאת הממשלה אחרי החלטת פשרת פרידמן.

גדעון סער: אני הודעתי להם בדיון בהכנה לקריאה ראשונה, שמאחר שהם מתנגדים לפשרת פרידמן הרי שאחרי הקריאה הראשונה היא כבר לא תהיה פשרת פרידמן.

גדעון סער: לפני הקריאה השניה והקריאה השלישית ואפילו שעתיים לפני ההצבעה במליאה ניסו להקים את פשרת פרידמן מחדש לתחייה.

גדעון סער: אבל, לא משנה.

גדעון סער: מה זה?

גדעון סער: זו כבר הסטוריה.

גדעון סער: דוברת: מייפים את ההסטוריה.

גדעון סער: אתה יודע מה?

גדעון סער: האוצר הוביל את הנושא.

גדעון סער: מה זה משנה?

גדעון סער: מי שיוצאת היום לחופשת לידה יש לה 14 שבועות.

גדעון סער: אני נהנה מזה.

גדעון סער: יש איזה שהוא דבר ואתם מתנגדים לזה, ויש איזו שהיא פשרה ואתם מגישים על זה ערעור, ובסוף אתה מציג זאת כאחת מגולות הכותרת של מדיניות הממשלה.

יובל יעקבי: זה לא קשור.

יובל יעקבי: אני לא אמרתי שהאוצר הוביל זאת.

מאירה בסוק: תדע שאחד מחבריך אמר, שאם נאריך את חופשת הלידה זה לא טוב לנשים כי המעבידים לא יעסיקו נשים יותר.

יפעת מצנר: האם היו הצעות חוק שלא אמרו את זה?

יפעת מצנר: !

יובל יעקבי: דרך אגב, לא.

יובל יעקבי: נכון שהם מגזימים, ואינני חושב שהארכת חופשת הלידה מ-12 שבועות ל-14 שבועות היא הגזמה, ובגלל זה זה לא חל במקרה הזה.

יובל יעקבי: אבל, בחוקי עבודה כשמגזימים וכשנותנים הגנה מוגזמת, אני בהחלט חושב שזה יכול בסופו של דבר לפגוע באוכלוסיה.

דוברת: מה זה "מוגזמת"?

מאירה בסוק: זה ויכוח לא לעכשיו.

גדעון סער: הבעיה היא שאנו התאמצנו מאד להראות כמה המדינות בעולם התקדמו, והבאנו את כל הנתונים.

מאירה בסוק: שם הנשים עובדות יפה.

גדעון סער: היום למשל במדור הכלכלי ב"מעריב" עשו מין גרף השוואה לסלובקיה.

גדעון סער: דרך אגב, זה נראה לי דמיוני, כי ברור לי שזה לא שלוש שנים בשכר, אבל לא חשוב.

גדעון סער: גם לא בכל המקומות חופשת הלידה היא בשכר.

גדעון סער: זה כמובן בלי המדינות שהן פחות מאיתנו, אלא מדינות שהן יותר מאיתנו.

גדעון סער: קולט אביטל: תראה מה עושים בשבדיה - שנה.

מאירה בסוק: בסדר.

מאירה בסוק: אפשר להגיע לאמצע.

ברברה סבירסקי: 18 חודשים.

גדעון סער: אני רוצה להגיד לךְ שלדעתי חופשת לידה בשכר של שנה לא טובה, והיא פוגעת בצורה קשה ביכולת הנשים להשתלב ולחזור לעבודה.

גדעון סער: יש מחקרים שכבר מראים זאת.

גדעון סער: אינני חושב ש-14 שבועות זה מייצג את מה שצריך להגיע אליו.

גדעון סער: אני חושב שהמדינות הרציניות, כמו אירלנד, צ'כיה או מדינות כאלה, עושות זאת באיזור ה-18 שבועות, וגם אין כמעט מדינות שעושות זאת בהיקף הזה בשכר.

גדעון סער: יש כאלה שעושות זאת יחסי, כלומר הן עושות יותר זמן אבל ב-50% מהשכר ולא 100% מהשכר.

גדעון סער: גם פה זה היה עד לפני 10 שנים 75% מהשכר.

גדעון סער: זה צריך להיות 100% מהשכר, וזה צריך להיות יותר ממה שזה היום.

גדעון סער: אבל, לדעתי, ללכת למשהו מאד קיצוני זה מגדיל פערים וזה לא מקטין פערים.

גדעון סער: זה צריך להיות מאוזן.

ברברה סבירסקי: גם אין כל כך סכנה שזה יקרה אצלנו.

גדעון סער: אין מה להיות מוטרדים מהעניין הזה.

יובל יעקבי: הוזכרה סוגיית העסקה בידי קבלני כוח-אדם, וגם נושא זה הולך להיפתר בהסכמה בשאיפה בין שר האוצר לבין יושב-ראש ההסתדרות.

יובל יעקבי: בכל אופן, אני רק רוצה להגיד שנציבות שירות המדינה לא מאפשרת צורות העסקה כאלה מעל חצי שנה.

יובל יעקבי: זו הנחיה מפורשת של הנציבות.

מאירה בסוק: אבל, אנו מכירים שזה כך שנים.

דוברת: זה כך שנים.

גדעון סער: מרגע זה יובל יעקבי נותן סקירה שגם אם היא מקוממת היא בלתי מופרעת, כי עלינו להתקדם.

יובל יעקבי: אם יש איזה שהן בעיות במשרד החינוך שמעסיקים דרך עמותה, ואנו גם שומעים על זה לפעמים - אני לא יודע לגבי זה.

יובל יעקבי: אני רק יודע לגבי הכלל ולגבי הנוהג ולגבי זה שבעניין יישום החוק זה הולך להיפתר בהסכמה בין שר האוצר לבין יושב-ראש ההסתדרות.

יובל יעקבי: יש לוח-זמנים.

יובל יעקבי: קבעו זאת עד ה-12 בספטמבר, ואחרי זה אם לא יסכימו - זה מובא להכרעת ראש הממשלה.

יובל יעקבי: קצבאות ביטוח לאומי ובריאות לעקרות בית - בהקשר הזה, כולכם קראתם את דברי ההסבר.

יובל יעקבי: אנו מאמינים, בגלל שזו האוכלוסיה היחידה שלא משלמת, בגלל שאנו רוצים לעודד יציאה לעבודה, שהם משלמים את הסכום הנמוך ביותר שגם מקבלי קצבאות.

יובל יעקבי: עקרות בית הן לא בהכרח האוכלוסיה הכי חלשה, ויש ביניהן שהן אוכלוסיה חזקה מאד.

מרים שכטר: 70%.

יובל יעקבי: אינני יודע מה זה ארבעת העשירונים.

יובל יעקבי: אני חושב שזה מפלה מול נשים עובדות, ואני חושב שזה מפלה מול גברים באותו מצב.

יובל יעקבי: אני חושב שמי שזכאי לזכויות בביטוח לאומי ובביטוח בריאות מוטב לו שישלם.

יובל יעקבי: מוטב לעודד יציאה לעבודה.

גדעון סער: הבעיה היא, שאתם לא מעודדים יציאה לעבודה.

גדעון סער: אם זה היה חלק מתפיסת עולם שבאה ופותרת את החסמים בשוק התעסוקה ונותנת אתה פתרונות לילדים, ואז כחלק מזה עושים את זה - אפשר היה להתווכח על זה.

יובל יעקבי: אבל, מעונות יום ומס הכנסה שלילי.

גדעון סער: מה אתם עושים?

גדעון סער: במגזר הערבי, נניח, זו מכה קשה ביותר.

גדעון סער: זה גם ציבור חלש כלכלית.

גדעון סער: אני נותן זאת רק כדוגמא.

נאדיה חילו: איפה יעבדו?

יובל יעקבי: זה נכון, אבל יש ציבורים חלשים אחרים שמופלים לרעה ברגע שעקרות בית לא משלמות.

מרים שכטר: אז מה צריך לעשות?

מרים שכטר: להוסיף חטא על פשע?

יובל יעקבי: אני חושב שיש הגיון כלכלי בהורדת הכדאיות היחסית.

דוברת: זה גם הגיון חברתי.

מאירה בסוק: זה מזעזע.

ברברה סבירסקי: אני לא יכולה לשמוע את זה.

יובל יעקבי: אפילו מי שכתב את הדבר הזה - דו"ח המ.מ.מ.

יובל יעקבי: - אני חושב שזה היה מספיק הוגן לכתוב: "עם זאת, תשלום זה מהווה למעשה את כתמריץ שלילי לאי-עבודה, ולכן עשוי לעודד נשים, בעיקר נשים צעירות, להשתתף בשוק העבודה".

גדעון סער: האם יש איזו שהיא אשה שיכולה לצאת לשוק העבודה שאומרת: "בגלל תשלום דמי ביטוח בריאות, אני אשאר בבית"?

גדעון סער: !

דוברת: זה לעג לרש.

יובל יעקבי: אנו מאמינים שיש הגיון בהורדת הכדאיות היחסית של אי-יציאה לעבודה.

מרים שכטר: מדוע לא להעלות את הכדאיות של היציאה לעבודה?

יובל יעקבי: סליחה.

יובל יעקבי: זה בדיוק מה שאני אומר.

יובל יעקבי: צריכים לראות את התמונה בכללותה.

מאירה בסוק: זה חבל.

יובל יעקבי: זה מול הגדלת התקציבים של מעונות יום.

גדעון סער: מהו הסכום שמתקבל מזה לפי החשבון שלכם?

גדעון סער: לכמה הגעתם?

גדעון סער: אם נניח זה ייושם, כמה זה שווה?

יובל יעקבי: אני לא עשיתי.

גדעון סער: זה הדבר העיקרי.

ורד שהרבני: ביטוח לאומי ערך, וזה 465 מליון שקל.

גדעון סער: האם זה 460 או 490 מליון שקל?

ורד שהרבני: 460.

גדעון סער: זה ערך חצי מיליארד שקל.

ורד שהרבני: זה ביטוח בריאות וזה עיקר הסכום.

ורד שהרבני: בנוסף יש 250 מליון שקל שזה ביטוח לאומי.

מאירה בסוק: פשוט מצאו את הביטוח הלאומי כפרה חולבת, ומהם לוקחים את הכסף.

יובל יעקבי: - - - יעמוד על 700 מליון שקל.

יובל יעקבי: ב-2009 ייכנס מס הכנסה שלילי.

גדעון סער: אנו מדברים על 2008.

גדעון סער: את הכסף הזה, ה-490 מליון שקל, אתה מקבל מיידית.

יובל יעקבי: כמה יגבו?

יובל יעקבי: עד שיגבו את זה, ועד שזה יהיה.

גדעון סער: שאלתי מהי ההערכה התקציבית.

יובל יעקבי: זה מה שזה שווה בגבייה מלאה.

יובל יעקבי: לא כל הכסף הזה ייכנס.

יובל יעקבי: חוץ מזה, אתם יודעים שמשרד האוצר לא מחפש להגדיל את התקבולים מביטוח לאומי.

יובל יעקבי: אנו מחפשים לעשות פעולות לשויון בין אוכלוסיות לא עובדות לבין אוכלוסיות עובדות.

מאירה בסוק: ממש.

יובל יעקבי: אני חושב שיש בזה את כל זה.

דוברת: אתה מטיל מס על מי שהוא חסר הכנסה.

יובל יעקבי: תן לי להמשיך בדבריי.

גדעון סער: אבל, אני מבקש שתעשה זאת בתמציתיות.

יובל יעקבי: אני מסיים, ורק אזכיר את התוספות.

יובל יעקבי: את נושא מעונות יום הזכרתי.

יובל יעקבי: תכנית לעידוד אמהות חד-הוריות במשרד התמ"ת ממשיכה.

יובל יעקבי: ב-2007 היא המשיכה עם תקציב של 31 מליון שקל, וב-2008 היא תמשיך עם תקציב של עוד 25 מליון שקל.

גדעון סער: על מה אתה מדבר?

יובל יעקבי: עידוד תעסוקה בקרב אמהות חד-הוריות, משפחות חד-הוריות.

גדעון סער: אי-אפשר, ואינני מצליח אפילו לשמוע מה הם הנתונים.

יובל יעקבי: 31 מליון שקל ב-2007, ו-25 מליון שקל ב-2008.

גדעון סער: למה אתה יורד?

יובל יעקבי: התוספת של 6 מליון השקלים ב-2007 היתה חד-פעמית לאיזה שהוא פרוייקט בתחום אקדמיה.

מאירה בסוק: האם אתם לא ממשיכים אותו?

יובל יעקבי: התקציב מספיק ל-2008.

מאירה בסוק: אם כך, הקטנתם.

יובל יעקבי: אנו לא הקטנו.

יובל יעקבי: אני מדגיש שזה תקציב שהוא תוספי.

גדעון סער: האם בסוף זה יהיה 31 מליון שקל?

יובל יעקבי: לא.

יובל יעקבי: אני לא יודע.

יובל יעקבי: נכון להיום, ב-2008 זה לפי תוספת של 25 מליון שקל.

יובל יעקבי: יש תקציבים ב-2007 שינוצלו ב-2008.

יובל יעקבי: בכל אופן, אלה תקציבים תוספיים, כלומר זה מעבר לתקציב התמ"ת.

יובל יעקבי: משרד האוצר יתן תוספת של 25 מליון שקל ב-2008, וזה בנוסף לתקציבים ב-2007 שינוצלו ב-2008.

יובל יעקבי: בעניין הזה אני חושב שיש פה גם בשורה.

גדעון סער: עתה, אני מבקש לומר רק הערות מאד חשובות.

מרית דנון: מאד חשוב לי להגיד לפרוטוקול, שאני חרדה מאד לשתי התכניות שלנו בנושא הוצאת נשים ממעגל הזנות ונפגעות תקיפה מינית.

מרית דנון: מסודרים ה-30 מליון שקל ב-2007-2008.

מרית דנון: אני מאד מבקשת לעזור לנו בקיבוע הדבר הזה.

גדעון סער: אבל, אמרו שהכסף במשרד ראש-הממשלה.

מרית דנון: כנראה שזה יועבר לבסיס התקציב של משרד ראש הממשלה.

מרית דנון: החרדה שלי היא שבעוד כמה שנים, עקב שינויים פרסונליים, ראש הממשלה, אתה ואני, זה לא יעניין את אף אחד וזה ייבלע.

גדעון סער: אני מתכוון להיות פה בשנים הקרובות.

גדעון סער: האם זה עבר לתכניות עצמן ממשרד ראש הממשלה?

מרית דנון: מה שקרה הוא, שאנו כרגע קיבלנו מתוך ה-30 מליון שקל, ש-20 מליון שקל היו צריכים להיות ב-2007, למשרד ראש הממשלה רק 10 מליון שקל לנפגעות תקיפה מינית.

גדעון סער: האם העברתם את זה?

מרית דנון: בימים אלה.

מרית דנון: כלומר, חלק לרווחה, חלק לחינוך וחלק - - -

גדעון סער: כדאי שבישיבת הוועדה עם שר הרווחה זה כבר יהיה.

מרית דנון: הכסף בנושא הזנות עדיין לא הגיע, אבל פועלים בעניין.

מרית דנון: מה שמטריד אותי הוא מה קורה ב-2008.

מרית דנון: ב-2008 זה צריך כבר להיות בסעיף תקציבי.

גדעון סער: האם אתם תשימו את זה בבסיס התקציב?

יובל יעקבי: אני לא רפרנט רווחה.

מרית דנון: זה לא רווחה.

מרית דנון: אמרו לי שזה יעבור למשרד ראש הממשלה.

גדעון סער: כדאי לבדוק את כל הדברים האלה לקראת הישיבה עם שר הרווחה, שנקבעה ל-11 בספטמבר, לפני ראש-השנה.

ברברה סבירסקי: הערה קטנה - הסקירה היתה מעניינת מאד וגם ההגיון.

ברברה סבירסקי: אני רוצה להציע הצעה קצת חיובית שאולי תהיה השתלמות במשרד האוצר על מושג השוויון, כי השימוש היה קצת חיתולי.

גדעון סער: סיכמתי עם חברת-הכנסת קולט אביטל, שיצאה והראיתי לה זאת וזה היה מקובל עליה, שאנו נוציא הודעה שאנו נוביל מאבק של חברים בקואליציה ובאופוזיציה נגד הגזירות שכלולות בתקציב 2008 נגד נשים כמו: נושא ביטול התכנית להרחבת מעונות יום נושא המס החדש על עקרות בית, הנושא של הדחייה בעשר שנים, ובוודאי גם הגדלת התקציבים הרלוונטיים כמו תקציב הרשות.

גדעון סער: זה מה שאנו נשתדל לעשות.

גדעון סער: לכן, במובן הזה, אם נשאל האם זו ישיבה אחרונה, הרי שזו לא ישיבה אחרונה.

גדעון סער: אנו מתכוונים להתמיד בעניין הזה בנקודות הללו.

גדעון סער: חברת-הכנסת נאדיה חילו, אני מציע שגם אצלכם תעלו את הדברים במסגרות שאתן יכולות לעשות.

גדעון סער: בסך-הכל, אם אנו נתמקד בכמה נקודות, אני חושב שיש לנו סיכויים לא רעים.

נאדיה חילו: העליתי זאת אפילו במשרד ראש הממשלה.

נאדיה חילו: אמרתי שמבחינתי שני הסעיפים האלה הספציפיים, המעונות והביטוח הבריאות, הם בבחינת בל-יעבור.

גדעון סער: זה רק מחדד את הצורך לקדם בכנס הבא ולהעביר בקריאה ראשונה את החוק בנושא הוצאות טיפול בילדים.

גדעון סער: אני מתכוון לעשות מהלך מאד אגרסיבי - אגרסיבי זה פרלמנטרי - בעניין הזה.

גדעון סער: ברצוני להודות לחברות-הכנסת נאדיה חילו וקולט אביטל.

גדעון סער: ברצוני להודות לכל מי שבא.

גדעון סער: כל מי שיכולה לסייע גם בנקודות השונות - אלה של הרווחה, אלה של הבריאות, אלה של נפגעות התקיפה מינית - מול חברי-הכנסת, מול חברי-הכנסת בוועדת הכספים, מהשלב הזה שייאבקו על הנקודות המסויימות, צריך לעשות זאת במקביל.

גדעון סער: צריך לתת את הנתונים ואת התחמושות.

גדעון סער: צריך שכמה שיותר דברים ייפתרו - בהנחה שהתקציב הזה יעבור בקריאה ראשונה.

גדעון סער: אני חייב להניח שהוא כן יעבור, לצערי - בשלב של העבודה בוועדה לפני שלב ההסתייגויות במליאה.

גדעון סער: זה מאד חשוב לפתור את רוב הנושאים האלה.

מרית דנון: האם אתה יכול לתת לנו לוחות-זמנים?

גדעון סער: הכנסת חוזרת ב-7 באוקטובר.

גדעון סער: לפי החוק, התקציב צריך להיות מונח לכל המאוחר עד סוף אוקטובר.

גדעון סער: תמיד אפשר להציג אותו, להניח אותו ולקיים את ההצבעה בנובמבר.

גדעון סער: אחרי זה בחודשים נובמבר-דצמבר זה נמצא בוועדות.

גדעון סער: לדעתי, צריך להקדים ולפנות ולהציג את הבעיות בשלב הזה.

גדעון סער: לדעתי, היום, מבחינתכם, השלב הראשון - אנו נהיה בקשר בנושא הזה - צריך להיות מול מנכ"ל משרד ראש-הממשלה ומול מזכיר הממשלה.

מרית דנון: בסדר.

גדעון סער: זה צריך להיות באמת בצורה הכי חדה.

גדעון סער: תעזבו את ראש-הממשלה.

גדעון סער: לדעתי, הוא לא מודע לדבר הזה.

מרית דנון: הוא כבר קיבל.

גדעון סער: אני נועל את הישיבה.

גדעון סער: תודה רבה לכולם.