הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 67, 2007-06-27 09:00

גדעון סער: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה שתדון היום בהצעת חוק לציון מידע בדבר השפעת חקיקה על זכויות מגדריות, התשס"ו-2006 של חה"כ עמירה דותן.

גדעון סער: (פ/1282).

גדעון סער: זאת ישיבה שנייה שאנחנו דנים בהצעת החוק הזאת, אנחנו מכינים אותה לקריאה ראשונה.

גדעון סער: בסוף הישיבה הקודמת היה סיכום שבעקבותיו גם הוכנה סקירה משווה, אז אני מציע קודם שאורלי תציג את עיקרי הדברים, בבקשה.

אורלי לוטן: עשינו סקירה שבודקת גם איך מסדירים את החקיקה בדרכים אחרות וגם איך מתבצעות, קראתי לזה, הערכות השפעה מגדרית ב-5 מדינות: בגרמניה ובריטניה ששם הצגתי יותר בפרוט את המודל שבו הן עושות שימוש, כלומר איזה שאלות שואלים, מי עושה.

אורלי לוטן: ושבדיה פינלנד וקנדה שם יש דגש על מסגרת ההסדרה ועל ניסיונות ליישם את התוכנית שהן מדינות ששם זה בשלבים ראשוניים – אפשר ללמוד איך הם עושים את זה.

אורלי לוטן: בדקתי כמה דברים, אציג בהתחלה על מה אני הולכת לדבר, על אילו נושאים.

אורלי לוטן: מסמכים בין לאומיים שמדברים על זה.

אורלי לוטן: מה היא מסגרת ההסדרה.

אורלי לוטן: מי הגורמים שאמונים בפועל על יישום הבדיקות ועל ההכוונה.

אורלי לוטן: בגרמניה ובריטניה כאמור, באיזה מודל הם עושים שימוש.

אורלי לוטן: איך יתבצע היישום של התוכניות ואיזה לקחים אפשר ללמוד מזה כשבאים ליישם את זה בארץ.

אורלי לוטן: ראשית הסתייגות כדבר ראשון, אתה ציינת את זה גם בישיבה הקודמת, רוב ההנחיות לגבי המדינות האחרות מתבצעות בחקיקה ממשלתית.

אורלי לוטן: צריכים להבין ששם הרוב בחקיקה ממשלתית, בארץ לא.

אורלי לוטן: נדמה לי שבכנסת ה-16 זה היה חצי חצי כמעט.

גדעון סער: בכנסת ה-16 היה רוב קטן לחקיקה ממשלתית.

אורלי לוטן: אני מדברת על חוקים שהתקבלו.

גדעון סער: בכנסת ה-15 היה רוב לחקיקה פרטית.

גדעון סער: זה בפרוש מגמה של אחוז יותר גדול של חקיקה פרטית לעומת הכנסות הראשונות.

אורלי לוטן: ובעיקר לעומת מדינות אחרות ולכן צריך להבין שכשאנחנו בודקים מודלים שם צריך לעשות איזושהי התאמה למה שקורה כאן.

אורלי לוטן: אני רוצה לתת הסבר קצר בהתחלה לשני מושגים שמוסברים בעמוד 2 שזה RIA שזה REGULATORY IMPACT ASSESSMENT ו- GM שזה GENDER MAINSTREAMING.

אורלי לוטן: RIA זה איזשהו כלי עבודה שנועד לבדוק הצעות חוק בשלבים הראשונים ולבדוק מה ההשפעות שלהן, מה העלויות שלהן.

אורלי לוטן: לתת ניתוח מושכל יותר של הצעת החוק.

אורלי לוטן: זה כלי עבודה שעושים בו שימוש יותר ויותר במדינות ה-OACD.

אורלי לוטן: הערכת השפעות מגדריות זה איזשהו חלק מזה, איזשהו פן אחד של בדיקת ההשפעות של הצעת חוק.

אורלי לוטן: זאת אומרת ממש רואים את זה יפה בבריטניה, כשאתה הצעת חוק יש לה משהו שנקרא: RIA וזה אומר: זה החוק, זה מה שהוא אמור לעשות, זאת העלות שלו ואז אתה מתחיל לראות, אלה ההשפעות שלו על עסקים קטנים, אלה ההשפעות שלו על איכות הסביבה, אלה ההשפעות שלו על נשים, כלומר מסגרת כוללת לניתוח.

גדעון סער: אי אפשר להגיד שזה קורה כאן.

אורלי לוטן: זה מתחבר ל- GENDER MAINSTREAMING שזה לקחת את הראייה המגדרית ולהחיל אותה בכל תחומי המדיניות.

אורלי לוטן: שזה אומר שלא תדון בנושאים מגדריים, אם ניקח את הכנסת, רק בוועדה לקידום מעמד האישה, אלא אם יש דיון בוועדת העבודה והרווחה שנוגע לזה אז אתה תדון בנושא הזה בוועדת העבודה והרווחה ואתה תדון בזה בוועדת הכספים וכו'.

אורלי לוטן: כלומר שבכל נושא צריך לבחון גם את הראייה המגדרית שלו.

אורלי לוטן: ואז בעצם בדיקת הערכת השפעות מגדריות של חקיקה זה שילוב של השניים, צריך לקחת GENDER MAINSTREAMING ואני איישם את זה בתוך RIA.

אורלי לוטן: זה היה איזשהו רקע.

אורלי לוטן: מבחינת הנושא עצמו, מבחינת מסמכים בין לאומיים שמתייחסים לזה, ה- CEDAW, האמנה לביעור צורות האפליה לא מתייחס לזה באופן ישיר.

אורלי לוטן: היא כן מתייחסת לזה שצריך לפעול לביעור האפליה, היא לא אומרת שצריך לפעול הצעות חוק ומדיניות כדי לעשות את זה.

אורלי לוטן: במצע הפעולה של בייג'ין שנוסחה ב-1995, יש התייחסות ישירה לזה, שם נקבע במפורש כי: על הממשלות לשאוף לכך שלפני נקיטת מדיניות מסוימת ייבדקו השפעותיה על נשים ועל גברים; עליהן לעבוד עם הגופים המחוקקים לצורך קידום פרספקטיבה מגדרית בכל חקיקה ומדיניות ; על הרשויות האחראיות לאיסוף נתונים סטטיסטיים לוודא כי כל הנתונים הסטטיסטיים הנוגעים לפרטים ייאספו וינותחו לפי מין וגיל, וכך ישקפו סוגיות הנוגעות לגברים ונשים בחברה.

אורלי לוטן: זה מ-95.

אורלי לוטן: אין לזה תוקף מחייב.

אורלי לוטן: זה לא מחייב את ישראל, זה לא מחייב מדינות אחרות אבל זה שימש בסיס לתוכניות שנעשו במדינות אחרות.

אורלי לוטן: זאת אומרת רואים שם תוכניות ממשלה המבוססות על מסמך בייג'ין, למרות שזה לא מחייב.

גדעון סער: תוכניות שלנו, של ממשלת ישראל?

אורלי לוטן: לא, אבל בארצות אחרות אתה רואה שזה מתבסס על זה.

מרי חדייר: אני רוצה להוסיף הערה נוספת, זאת אומרת שב-95 כל המדינות שחברות באו"ם נדרשות לדווח לפי הפרמטרים שנקבעו במצע של ביג'ין.

אורלי לוטן: כן, ישראל מדווחת לפי זה.

אורלי לוטן: מבחינת האיחוד האירופי יש התייחסות לדירקטיבה של האיחוד, התייחסות ישירה, שאומרת שצריך לעשות את זה בחוקים שנוגעים לעבודה בעיקר.

אורלי לוטן: קצת לרווחה אבל בעיקר הדגש זה על נגישות לעבודה, חוקים בעבודה, פלוס האיחוד עשה את זה גם בחקיקה של עצמו.

אורלי לוטן: בחקיקה של האיחוד יש הערכת השפעות מגדריות.

אורלי לוטן: זה מבחינת מסמכים בין לאומיים.

אורלי לוטן: אני רוצה כעת לעבור פחות לפי מדינות ויותר לפי נושאים.

אורלי לוטן: מבחינת מסגרת ההסדרה, בדקתי 5 מדינות.

אורלי לוטן: רק במדינה אחת זה מוסדר בחוק.

גדעון סער: איפה?

אורלי לוטן: באופן ישיר רק בבריטניה זה מוסדר בחוק, וגם שם זה חלק מ-RIA, כלומר זה חלק מהערכה כוללת שזה יהיה מוסדר בחוק.

אורלי לוטן: אומנם זה חלק מ-RIA אבל יש לזה גם התייחסות חוקית מפורשת.

אורלי לוטן: ה-RIA הוא מאוד כללי שהוא מדבר על כל מיני השפעות שבבריטניה מי שמחוקק יש לו איזשהו שיקול דעת מה הוא יכלול בהערכה ומה לא.

אורלי לוטן: ב-3 נושאים שזה מגדר, אנשים עם מוגבלויות וגזע אין שיקול דעת.

אורלי לוטן: כלומר כל הצעת חוק צריכה לעבור בדיקה האם יש לה רלוונטיות למגדר, לגזע ולאנשים עם מוגבלות.

אורלי לוטן: אין שיקול דעת, זה מוגדר בנפרד וזה מחויב.

אורלי לוטן: בגרמניה זה נובע בעקיפין מהחוקה שמדברת על כך שהממשלה תקדם שוויון וזה מוסדר ישירות בתקנון הממשלה הפדרלית.

אורלי לוטן: הערת אגב, הכל אלו שינויים מהשנים האחרונות, הכל חדש.

אורלי לוטן: בשבדיה לגבי חקיקה ממשלתית זה תוכנית ממשלה.

אורלי לוטן: יש לי כאן הסתייגות.

אורלי לוטן: חלק מתהליך החקיקה של חקיקה ממשלתית, אולי זה קצת דומה לישראל, הולך לוועדות.

אורלי לוטן: הוועדות מחויבות בחקיקה לדון בהשפעות המגדריות של הצעות חוק ולכלול את זה בדוחות שלהן.

אורלי לוטן: פינלנד זה הנחיות לחקיקה בתוכנית פעולה ממשלתית.

אורלי לוטן: יש לי הערה על קנדה.

אורלי לוטן: קנדה זו מדינה שלמרות שנתפסת כמי שמיישמת את זה באופן מאוד מוצלח – אבל כשנכנסים קצת יותר לחומר שלה מגלים שהנושא כמעט ולא מיושם שם.

אורלי לוטן: כלומר זה אומנם מוסדר בתוכנית ממשלה, לכאורה יש שם הנחיות מאוד טובות, נכון ללפני שנה זה לא כל כך מיושם.

אורלי לוטן: אחד הגורמים שהם ציינו שהיה בעייתי היה דרך חקיקה שחייבה את זה.

אורלי לוטן: כלומר יש שם תוכנית ממשלה, הם ציינו שדרך החקיקה היה אחד הדברים שמנע יישום מלא של התוכנית.

אורלי לוטן: אלו הדברים לגבי מסגרת ההסדרה.

אורלי לוטן: רק הערה אחת, בכל המקרים מדובר על שלבים מאוד ראשוניים של חקיקה.

אורלי לוטן: השלב עצמו בפועל משתנה בין מדינות כי כל הליך החקיקה מעט שונה, אבל תמיד זה בשלבים הראשונים של הליך החקיקה.

אורלי לוטן: נקודה שנייה היא מי הגורם שאמון על ביצוע הבדיקות.

אורלי לוטן: בכל המדינות שבדקתי אין גורם אחד שאחראי על כך.

אורלי לוטן: הגורם היוזם את החקיקה הוא גם הגורם שאחראי לבדוק מה יהיו ההשפעות.

אורלי לוטן: עושים הכשרות לעובדים, יש הנחיה של איך המשרד שמרכז את הנושא אבל הבדיקה נעשית במשרדים עצמם כשנקודת המוצא היא שהגורם שמחוקק את החוק הוא הגורם שמכיר הכי טוב את המטרייה, ולכן הוא צריך לעשות את הבדיקה.

אורלי לוטן: בגרמניה זה נעשה בשיתוף הדוק עם המשרד לענייני משפחה שזה משרד שאמון על התחום הזה.

אורלי לוטן: הוא גם אחראי על חלק מההחלטות אבל זה נעשה עדיין בשיתוף עם הגורמים עצמם.

אורלי לוטן: איך עושים את זה?

אורלי לוטן: מכשירים עובדים במשרדי הממשלה שאמורים לבצע את זה, בונים מדריכים עם הנחיות מפורטות, כולל השאלות שצריך לשאול וכו'.

אורלי לוטן: ניתן לקרוא את זה במסמך שהכנתי עבורכם.

אורלי לוטן: זה משהו טכני.

אורלי לוטן: ברור שיש פה איזושהי ראיה סובייקטיבית כי בסופו של דבר אפשר גם להטות את זה אבל כמה שאפשר בונים רשימת שאלות שמסמנים כתשובות: כן, לא, איך ומה כדי לראות קודם כל בשלב ראשון האם יש לזה רלוונטיות לנושא המגדר, ואם כן, מהי ההשפעה של זה.

אורלי לוטן: נקודה נוספת שנכנסת כאן, בונים מודלים לקשרים עם גורמים חיצוניים.

אורלי לוטן: אומנם משרד ממשלתי עושה את זה אבל מדגישים בכל המדינות שצריך גם לערב נציגים של נשים וגברים כדי לקבל את כל הפרספקטיבה וגם איגודים או אנשים שעוסקים במגדר כדי לסייע להם.

אורלי לוטן: אבל לא הם עושים את זה, הם מסייעים לעושים.

אורלי לוטן: נקודה נוספת שאני רוצה להדגיש, זה בהקשר ליישום בארץ, הדבר מחייב מידע וסטטיסטיקה מופרדים לפי מין.

אורלי לוטן: אפשר לראות שבמדינות שמיישמות את זה יש חובה לאסוף סטטיסטיקה מופרדת ומובחנת לפי מין, זה לא קיים היום בארץ בפקודת הסטטיסטיקה.

אורלי לוטן: זה נעשה חלקית.

אורלי לוטן: כשאני בונה מסמכים לפעמים אני מוצאת ולפעמים אינני מוצאת.

מרית דנון: הכי גרוע זה שמשרדים ממשלתיים מוציאים איזשהו סקר או נתונים, אנחנו אף פעם לא יכולים לבקש פילוח.

מרית דנון: סליחה שאני קוטעת אותך, למשל לפני מספר חודשים משרד הקליטה הוציא דוח על עלייה של עבריינות בקרב נוער עולה.

מרית דנון: אנחנו כרשות למעמד האישה, בגלל שהשנה הזו הוכרזה על ידי האו"מ כשנת הנערה, ביקשנו לראות מתוך הדבר הזה איזה פלח יש לנערות עברייניות.

מרית דנון: אין.

מרית דנון: זה פשוט חינוך לחשיבה אחרת.

אורלי לוטן: זה לא חינוך, זה חקיקה שמחייבת שכשנעשית סטטיסטיקה היא תהיה מופרדת לפי גברים ונשים.

אורלי לוטן: מלבד זה, וזה כבר עלה, היא תהיה מופרדת בתוך אוכלוסיות.

אורלי לוטן: שיהיה בארץ למשל, לגבי מיעוטים, לגבי אנשים עם מוגבלויות, לגבי אמהות חד הוריות.

אורלי לוטן: זה גם דבר שמודגש שם, לא כל הנשים וכל הגברים הם מקשה אחת.

אורלי לוטן: כשרוצים לבחון השפעות צריך שיהיו מירב הנתונים מהסוג הזה כי אלו חלק מההבנות של בניית חוקה.

אורלי לוטן: צריך לעשות את זה כי בלי זה אין טעם כי אין את הבסיס לביצוע החוקה.

מרי חדייר: בנושא של הבחירות המוניציפליות אנחנו מקבלות את כל הרשימות ואי אפשר לדעת אם זה גבר או אישה, אין את ההפרדה אפילו.

מרי חדייר: זאת אומרת צריך לפעול ברגע זה לגבי ההפרדה לפי מין.

אורלי לוטן: נקודה אחרונה לפני הסיכום זה איך יישמו את התוכניות האלה במדינות שעשו זאת.

אורלי לוטן: לא ראיתי יישום בבת אחת.

אורלי לוטן: זאת אומרת, בהצעת החוק כרגע, אנחנו מדברים על יישום כולל וגורף על כל הצעות החוק.

אורלי לוטן: זה לא כל כך נעשה.

אורלי לוטן: שם הגורמים המחוקקים אלו משרדי הממשלה, לקחו פיילוטים של משרד ממשלתי מסוים או תחומים במשרדי ממשלה והתחילו.

אורלי לוטן: בגרמניה הם עדיין במהלך התוכנית אז קצת קשה להעריך כיצד זה יעבוד אבל זה נראה מאוד מסודר.

אורלי לוטן: ממש הגדרת תקופה ראשונה, יש פרויקטים מצומצמים, המשרד יוביל ויעשה את עיקר העבודה, אנחנו בודקים ורואים.

אורלי לוטן: למשל הוצאנו מדריך עם הנחיות, נעבוד איתו שנה.

אורלי לוטן: נראה איך זה יעבוד ואז נתקן אותו ורק בשלב השני נרחיב את זה לכל המשרדים.

אורלי לוטן: התחום שנפוץ להתחיל בו זה עבודה ברווחה, שזה גם לפי ההנחיות של האיחוד האירופי שמדברות על עבודה.

אורלי לוטן: תחום נוסף שעולה, אבל לא רק בגלל החקיקה זה תקציב.

אורלי לוטן: לבדוק ראיה מגדרית לתקציב.

אורלי לוטן: שוב זה יישום הדרגתי עם למידה.

אורלי לוטן: סיכום קצר – כשאנחנו בודקים את זה לגבי ישראל יש לשים לב לדברים הבאים: אחד שמסגרת ההסדרה תהיה לשלבים הראשונים, בין אם בחקיקה ובין אם במסגרת אחרת כמו הנחיות לחקיקה למשל כפי שזה בפינלנד.

אורלי לוטן: זו לא פעם ראשונה שיש פה כזה חוק.

אורלי לוטן: יש כאן שני חוקים דומים.

אורלי לוטן: אחד זה החוק שמדבר על זכויות הילד והשני זה כל הנושא של נציבות הדורות הבאים שמוסדרת בחוק הכנסת.

אורלי לוטן: כלומר יש לנו כבר 2 דברים ואפשר ללמוד מהיישום שלהם, כן נעשה, איך נעשה ומה הטעויות שנעשו.

אורלי לוטן: הרדבר השני החשוב הוא ליצור איזשהו מנגנון מובנה.

אורלי לוטן: שיהיה ברור מי עושה את הבדיקות.

אורלי לוטן: לכל בדיקה יש 2 חלקים.

אורלי לוטן: החלק הראשון שבודקים הוא אם בכלל יש רלוונטיות למגדר, החלק השני זה הבדיקה עצמה.

אורלי לוטן: לא בטוח שצריך להיות אותו גורם, או שכן, זה נתון להחלטה אבל צריך מאוד להבהיר מי יעשה את זה.

אורלי לוטן: שוב בישראל, אם מחליטים להטיל את זה על הכנסת, על הממשלה, צריך לחשוב איזה מנגנון עושה את זה בכל מקום.

אורלי לוטן: יישום הדרגתי.

אורלי לוטן: צריך לפתח כלים מקצועיים והכשרות שהכלים המקצועיים כלומר המדריכים יהיו רלוונטיים גם כדי שעובדים יוכלו לעשות את הבדיקות האלה וגם כדי שיהיו פחות הטיות.

אורלי לוטן: שלא יהיה ניסיון של משרדים להראות שאין לזה רלוונטיות כשיש.

אורלי לוטן: בהכשרות, שוב מידע וסטטיסטיקה וקשר עם גורמים חיצוניים.

אורלי לוטן: זה הסיכום שלי, תודה רבה.

גדעון סער: תודה רבה.

גדעון סער: מעבר לנושא של הצעת החוק, אני רואה שהוכנה כאן טיוטה והיועצת המשפטית תציג אותה, לי זה נראה אבל צריך לשמוע גם את המציעה.

גדעון סער: מתחדד אצלי בעקבות הסקירה שנדרשות הוראות בתקנון עבודת הממשלה.

גדעון סער: הצעת החוק היא חשובה ויכול להיות שינוי עוד יותר גדול, אולי זה יעלה גם בעקבות הדיונים כאן, שינויים בתקנון עבודת הממשלה.

גדעון סער: דבר אחד זה החקיקה ושינוי עוד יותר גדול יכול להיות אם הממשלה תיזום תיקון לתקנון עבודת הממשלה.

גדעון סער: אני רוצה לפנות למזכיר הממשלה, עכשיו זה צומת, המזכיר עוזב, אבל אני חושב שמרית דנון ועורכת הדין דלית דרור, אתן יכולות ליזום את זה גם כן.

גדעון סער: ההקשר פה הוא לא רק ההקשר המגדרי אלא ההקשר היותר רחב שהציגה אורלי בצורה כל כך יפה של ה-RIA.

גדעון סער: זה בסך הכל יכול לטייב את תהליך החקיקה.

גדעון סער: תקנון עבודת הממשלה כולל הוראות לגבי תזכיר חוק, טיוטת חוק, איך מתבצעים הליכי החקיקה הממשלתית שהם בדרך כלל ההליכים שמייחדים את החקיקה היותר רצינית, היותר מקיפה.

גדעון סער: בדרך כלל הצעות חוק פרטיות הן יותר נקודתיות ולכן במובן הזה גם הסטטיסטיקה בחקיקה פרטית וממשלתית היא קצת מטעה.

גדעון סער: לפי דעתי תיקון התקנון צריך להתייחס לגבי חקיקה ולגבי דיוני תקציב המדינה, כי אלו שתי הנקודות העיקריות שהנושא שלנו מושפע מהן.

גדעון סער: אני יודע שמשרד המשפטים, מהניסיון שלי בתפקידים קודמים, הוא שחקן בנושא של תיקון התקנון.

גדעון סער: אני חושב שאפשר לעשות פה משהו בצורה יסודית, שקטה, להיכנס לנושא הזה ולשפר את הליכי החקיקה וגם לשפר את החקיקה, כפי שהוצגה כאן, בהיבט המגדרי.

גדעון סער: אני בהחלט אפנה למזכיר וכעת אני מבקש שתוצג הצעת החוק, זה כמובן במסלול שהוא לא מסלול של הצעת החוק, בבקשה.

הלית מגידו: הצעת החוק המקורית כפי שהוגשה התבססה על המודל שקיים בחוק לציון השפעת חקיקה על זכויות הילד.

גדעון סער: תסבירי מי השתתף בדיונים.

הלית מגידו: בוודאי.

הלית מגידו: אפילו המציעה עצמה אמרה לנו בדיון הקודם שהיא ממש לא נעולה דווקא על המודל הזה ובלבד שתושג התכלית של חשיבה מגדרית בחקיקה.

הלית מגידו: בישיבה הקודמת נמנו בין היתר כל מיני חסרונות של אותו מודל קיים.

הלית מגידו: ראינו שזה משהו שמבוצע על ידי גורם, הגם שהוא מקצועי, שאין לו מומחיות בתחום של זכויות הילד והיה חשש שנשיק את המודל הזה גם לעניין המגדרי וזה לא יהיה גורם שבאמת יש לו איזה תחום מומחיות או התמקצעות בנושא של מגדר.

הלית מגידו: זה גם נעשה על ידי גורמים שונים.

הלית מגידו: בממשלה זה נעשה על ידי משרד המשפטים או על ידי משרדי ממשלה אחרים, בכנסת זה נעשה על ידי הלשכה המשפטית, לפעמים בסיוע של המ.מ.מ.

הלית מגידו: הגרוע מכל בעיני היה שזה נעשה לאחר שהגורם הפוליטי כבר מגבש את העמדה שלו.

הלית מגידו: כלומר קודם חברי הכנסת מחליטים, הממשלה מחליטה ורק מאוחר יותר מנוסחים דברי ההסבר, פעמים רבות לצערי כלאחר יד באיזו תוספת שולית.

הלית מגידו: יחד עם זאת בדיון הקודם חברי הוועדה השתכנעו שאין חשיבה מגדרית מובנית בהליך החקיקה.

הלית מגידו: בנוסף לזה הם חשבו שלא רק שיש מקום להסדיר את העניין הזה אלא שראוי שהדבר ייעשה בחקיקה של ממש ולא במסגרת של נהלים פנימיים.

הלית מגידו: בין היתר הרצון שהובע כאן בסיכום היה לנסות למצוא מודל שלא יעשה דיפרנציאציה בין סוגי הצעות החוק השונות וככל שניתן לרכז את העבודה הזו על ידי גורם אחד, ושוב, ככל הניתן שהוא יהיה גורם מקצועי כזה שחוות הדעת שלו מצד אחד תוגש אבל מצד שני לא תהווה גורם שמעכב את החקיקה.

הלית מגידו: נשאלו כמובן שאלות לגבי היקף הנושאים שייבדקו.

הלית מגידו: כלומר מה זה בדיוק השלכה מגדרית וכו' ובעקבות הישיבה הזאת שלחתי נוסח ראשוני שאני מודה שהיה לא חף מחסרונות אבל בוודאי היה עדיף בעיני על פני הצעת החוק בנוסחה המקורי וקיבלתי אדוני הערות מועילות מאוד הן מהרשות לקידום מעמד האישה, הן ממשרד המשפטים, והן משדולת הנשים ואני מאוד מודה להם על כך.

הלית מגידו: בעקבות זאת ישבנו בלשכה המשפטית כדי לנסות לחשוב בצורה רחבה, שיתפתי גם גורמים נוספים כי מדובר כאן בהליך חקיקה ולא רק במשהו שקשור ספציפית לזכויות נשים.

הלית מגידו: בהתאם לנוסח שמונח לפניכם הרשות לקידום מעמד האישה היא זו שתוכל להגיש חוות דעת מגדרית לגבי כל הצעת חוק שהיא סוברת שיש לה איזושהי השפעה מגדרית.

הלית מגידו: הכוונה היא שאין נפקות מבחינתי לגורם שיוזם את הצעת החוק, בין אם זה חבר כנסת אם זו הצעת חוק פרטית, בין אם זה הצעת חוק ממשלתית ובין אם זה הצעת חוק מטעם ועדה.

הלית מגידו: בנוסף לכך לא נפקות לגבי השלב שבו הצעת החוק נמצאת.

הלית מגידו: אני מקווה לחשוב שזה ייעשה ככל הניתן בשלבים הראשונים אבל גם אם נפלה חלילה איזו טעות – הרשות תוכל תמיד לבוא בשלב מאוחר יותר, למשל בין הקריאה הראשונה לבין הקריאה השנייה והשלישית וגם אז להגיש את חוות הדעת שלה.

הלית מגידו: חוות הדעת הזו תוגש לוועדת הכנסת שדנה בהצעת החוק.

הלית מגידו: כאשר חשבתי שלא נכון להסתפק רק בהגשת חוות הדעת והנחתה על השולחן אלא חשוב לעגן במפורש את הזכות של הרשות להציג בעל פה את חוות הדעת.

הלית מגידו: פעמים רבות נייר לא נותן את האימפקט כפי שהצגה מסודרת עושה.

גדעון סער: יש לזה תקדים?

גדעון סער: אין בחקיקה תקדים לחיוב להצגה בעל פה?

גדעון סער: זו שאלה קצת מוקשית, זה הסדרת עבודת ועדת הכנסת באמצעות חקיקה.

הלית מגידו: נכון.

הלית מגידו: כאשר לגבי תוכן חוות הדעת זה יכול להיות השפעה, נעזרתי בעניין הזה בהגדרה שהובאה לנו על ידי השדולה, זה יכול להיות השפעה פוליטית, משפטית, כלכלית, חברתית או תרבותית או אחד מהעניינים לרבות כל הנושא של שוויון בין המינים.

הלית מגידו: תוכן חוות הדעת תמיד ייוותר לשיקול דעתה של הרשות.

הלית מגידו: כלומר באיזה היקף זה יהיה, האם זה יהיה השפעות מגדריות בכלל, יתרונות וחסרונות של הצעת החוק, אולי אמצעים לצמצום ההשפעות השליליות שבהצעת החוק.

הלית מגידו: בעיני היתרון של המודל הזה שמונח בפניכם הוא במספר מישורים.

הלית מגידו: דבר ראשון, זה נעשה על ידי גורם אחד, זה לא מתפזר בין הגורמים השונים.

הלית מגידו: דבר שני, הגורם שיעשה את זה הוא גורם שמומחה או לכל הפחות בוודאי יש לו את ההתמקצעות הרבה ביותר בנושאים מגדריים.

הלית מגידו: דבר לא פחות חשוב מזה - זה יובא בפני הגורם הפוליטי טרם ההכרעה שלו ולא בדיעבד.

הלית מגידו: אני לא חושבת שיש בזה כדי לעכב את החקיקה.

הלית מגידו: הדבר האחרון זה העניין של יחסי הרשויות.

הלית מגידו: הנוסח הראשון שנשלח בעקבות הישיבה העלה קושי בעיגון מעמדה של רשות שהיא רשות ממשלתית כלפי הכנסת.

הלית מגידו: מאוד התחבטנו בשאלה הזו האם צריך לתת מעמד לגורם ממשלתי ברשות המבצעת כלפי הרשות המחוקקת.

הלית מגידו: לכן לא סברנו שיש מקום שזה יהיה במסגרת דברי ההסבר שמנוסחים על ידי הכנסת אלא ברמה המקדמית יותר כאשר גם כך הגורמים המקצועיים, הגורמים הממשלתיים מגיעים אל הכנסת ומציגים את עמדתם.

הלית מגידו: אני רוצה להוסיף ששדולת הנשים שלחה נוסח חלופי להצעת החוק שכלל בתוכו נדבך שאתם לא רואים כאן והוא מינויין בחקיקה של יועצות מגדריות.

הלית מגידו: אנחנו חשבנו שזה לא נכון שהדבר הזה ייעשה בחקיקה בין היתר כי ההצעה של שדולת הנשים, אני בטוחה שיפעת תוכל להציג אותה טוב ממני, אבל ההצעה חייבה למעשה את הכנסת למנות בתוך הכנסת יועצות מגדריות.

הלית מגידו: תחת זאת חשבנו שבהחלט יש מקום לשקול תקן כזה, פונקציה כזאת, כמו שיש היום למשל יועצת כלכלית לוועדת הכספים, למה שלא תהיה לוועדה לקידום מעמד האישה תהיה יועצת מגדרית שתחום הסמכויות שלה לא יהיה דווקא לחקיקה שמגיעה לכאן.

הלית מגידו: כפי שהיועצת הכלכלית נותנת פעמים רבות חוות דעת הצעות חוק שמגיעות לוועדות אחרות.

הלית מגידו: במישור הזה ניתן לפנות למנכ"ל הכנסת, ליושבת ראש הכנסת כדי שיערכו מכרז וייווצר תקן כזה, אבל כאמור, זה לדעתי משהו שניתן לעשות אותו בנוסף לחקיקה הזאת וחלילה לא במקומה.

גדעון סער: תודה הלית, יש לי הערות שאומר אותן בהמשך.

גדעון סער: עמירה בבקשה.

עמירה דותן: ראשית אורלי תודה רבה.

עמירה דותן: אני מוכרחה לומר לך שקראתי חומרים רבים, חומר כל כך מסודר, מאורגן ומגובה - מזמן לא ראיתי.

עמירה דותן: יישר כוח.

עמירה דותן: אני חושבת שלא רק הוועדה אלא כל מי שיושב כאן בחדר ועוסק בנשים ובמגדר ראוי לו לקחת את הדבר הזה ולהשתמש בו כי מזמן לא ראיתי דבר כזה, פשוט מדהים.

גדעון סער: מאה אחוז.

עמירה דותן: יישר כוח לך באופן אישי, למחויבות שלך ולהבנה שלך.

עמירה דותן: יש כאן הרבה מאוד עניין של הבנה.

עמירה דותן: אני יכולה להגיד איך התחלתי עם זה.

עמירה דותן: הגעתי לכנסת מהסקטור הפרטי והייתי לגמרי בטוחה שבכנסת יש RIA.

עמירה דותן: זה היה ברור לי שחקיקה בכנסת מוסדרת על ידי משהו כזה.

עמירה דותן: לכן החוק שלי נותן את ההארה המגדרית של זה כי אין ספק שכך נעשים חוקים.

עמירה דותן: למרבית הפתעתי ראיתי שההבדל בין מה שקורה לבין מה שצריך להיות הוא ענק.

עמירה דותן: אחר כך גם היה הנושא של ביטול נציבות הדורות הבאים שמבחינתי הוא צריך היה לעשות את ה-RIA.

עמירה דותן: בראיה שלי ההארה המגדרית היא בהחלט הסדרת חקיקה.

עמירה דותן: אני מאוד מבקרת את הדרך שבה אנחנו מחוקקים, זה לא אישי לאף אחד מאיתנו, אבל הדרך שבה הכנסת מחוקקת חוקים להערכתי אינה לוקחת בחשבון את הדברים על כל ההיבטים שלהם.

עמירה דותן: נושא מגדרי מבחינתי היה הקטן ביותר שלהם.

עמירה דותן: לכן כל ההערות ששמת בסקירה שלך ואנחנו מדברים עליהם בשוטף - נראות לי כדבר מובן מאליו.

עמירה דותן: מפה ועד הפער הגדול בין האני מאמין שלי שאיתו התחלתי לבין הצעת החוק שמונחת כרגע בפנינו – אני לא יכולה לגשר על הפער הזה.

עמירה דותן: כלומר אין לי באופן אישי, שום אפשרות לגשר על הפער.

גדעון סער: אין לך אפשרות לגשר?

עמירה דותן: ממש לא.

עמירה דותן: ההצעה שלי מול ההצעה הזאת - אני לא רואה יכולת לגשר.

גדעון סער: הבנתי.

עמירה דותן: ביקשתי גם באופן טכני מהלית ומהוועדה, לפני שאנחנו יושבים כוועדה לעשות עבודת מטה.

עמירה דותן: את זה קיבלתי אתמול בלילה.

עמירה דותן: זו לא עבודת מטה.

עמירה דותן: אני רגילה לעבודה אמיתית.

עמירה דותן: באתי לכאן לעבוד, לא באתי לעשות חוקים חאפ לאפ.

עמירה דותן: אני מאוד מודה לך גדעון, שאתה רואה את זה גם בזויות האחרות של תקנון הממשלה ואני רוצה לחזק גם את הנושא של נציבי הדורות הבאים.

עמירה דותן: כלומר מבחינתי זה חומר גלם לעבודה לשפר את עבודתנו כחברי כנסת.

גדעון סער: נכון.

עמירה דותן: אני שותפה שלך גדעון, בכל מה שקשור לממשלה והכנסת כי אני חושבת שזו עת רצון לעשות את השינויים הנדרשים ובאמת בתהליך.

עמירה דותן: אני באה מעולם של תהליכים.

עמירה דותן: לא בזבנג וגמרנו, לא רבולוציה, לא מהפיכות.

עמירה דותן: אבל קודם כל לשים את השפה הזאת על השולחן ולהגיד: חברים, זה לגיטימי, ומתחילים לעבוד כך.

עמירה דותן: מה נעשה קודם, מה נעשה אחר כך, אני לא יודעת.

עמירה דותן: דיברת על רווחה וחברה, אני מדברת על חוץ וביטחון.

עמירה דותן: למה בחוץ וביטחון אני לא רואה הערות מגדריות.

עמירה דותן: זה קשור לכל דבר כולל כתבי מינויים.

עמירה דותן: בוועדת המשנה של מתן וילנאי לחוץ וביטחון בנושא כוח אדם כשמתחשק לו הוא דן בנושא של נשים אבל לרוב זה לא נשים כי זה לא מעניין אף אחד.

עמירה דותן: זה לא מקובל עלי כאזרחית שמייצגת 50% של האוכלוסייה.

עמירה דותן: כלומר, מטרת החוק שלי הפן המגדרי היה קטן, הפן הערכי שלה היה גדול.

עמירה דותן: לכן אני חשבתי שזאת הצעת חוק עקרונית.

עמירה דותן: אני מאוד שמחה על העבודה האיכותית שנעשתה כאן כדי להראות שאני לא חלמתי אלא אפשר לעשות את זה ממש.

עמירה דותן: אני לא יודעת גדעון, אני גם מספיק חדשה כדי להגיד לך שאני ממש לא יודעת איך להתקדם מפה.

עמירה דותן: אני לא יכולה להסתפק בהצעת החוק הזאת שמגמדת את הרעיון שאיתו התחלתי.

עמירה דותן: אז יכול להיות שהצעת החוק הזאת צריכה להשתפר בעבודת מטה נוספת שאני אעשה מול הלית.

עמירה דותן: אולי נוסיף במקביל נושאים נוספים מול הממשלה.

עמירה דותן: אבל אני לא יכולה להמשיך בלי ניסיון לגשר על הפערים.

גדעון סער: בסדר גמור.

גדעון סער: אני רוצה בשלב זה להגיד שני דברים ולשמוע עוד דעות.

גדעון סער: ראשית מה שברור לי שהנעת כאן תהליך מאוד חשוב.

גדעון סער: נכון שזה עלה גם בדיונים קודמים של העבודה שבאו מאדווה וממקומות אחרים לדבר על הנושא הזה.

גדעון סער: אבל עובדה שהיום חושבים על מודלים שונים של חקיקה ודבר שני מסתכלים על היבטים אחרים של עבודת הכנת חקיקה שמסדירה את העבודה במשרדי ממשלה.

גדעון סער: מאחר שאת המציעה ואת בעלת הבית אני אציע שתתקיים עבודת מטה נוספת שלך עם הלית ועם הנציגות האחרת של כל מי שהיה שותף כדי להגיע לאיזשהו דבר מוסכם.

גדעון סער: לי יש הערות קטנות, אעיר בהמשך לגבי הטיוטה הזאת אבל הן לא עקרוניות.

גדעון סער: עורכת הדין יפעת מצנר משדולת הנשים, בבקשה.

יפעת מצנר: אני חושבת שהחוק הזה עושה איזשהו שינוי שלא ראינו קודם.

יפעת מצנר: אמרתי את זה בדיון הקודם, כל הנושא של להביא את נושא המגדר לשפה זה משהו שהוא מאוד פורץ דרך.

יפעת מצנר: בגלל שהוא פורץ דרך החשש הגדול שלי שפשוט אנשים לא יידעו איך להתמודד עם זה, ישימו את זה בצד וכל העבודה שאנחנו עושים כאן זה לחינם.

יפעת מצנר: זה החשש הגדול שלי.

יפעת מצנר: ההצעה שלנו עוד בזמנו היא הנושא של המומחיות המגדריות.

יפעת מצנר: החזון שלנו לעתיד הוא שתהיה מומחית מגדרית בכל משרד ממשלה.

יפעת מצנר: היא תהיה מין פונקציה כזו שאם יש איזושהי שאלה בנושאים של מגדר היא תהיה האוטוריטה, היא תהיה הסמכות כי לה יש את הידע.

יפעת מצנר: ההצעה שהעברתי להלית מדברת על זה שזה יהיה בכנסת מכמה סיבות.

יפעת מצנר: אני חושבת שהרשות לקידום מעמד האישה עושה עבודה מאוד חשובה ומאוד משמעותית.

יפעת מצנר: אני לא חושבת שהצעת החוק הזו צריכה להיות כתיקון לחוק של הרשות גם כי אני רואה את זה בפרספקטיבה מאוד רחבה.

יפעת מצנר: זה לא נושא נשים שהרשות מטפלת.

יפעת מצנר: זה נושאים באופן כללי שמדברים על שוויון בין המינים וכשמדובר על הצעות חוק זה האכסניה, האכסניה היא הכנסת.

יפעת מצנר: אם אנחנו מדברות על מה שאמרת הלית, שזה לא סותר אבל לא זה המקום שתהיה היועצת המגדרית של הוועדה.

יפעת מצנר: כי שוב, זה יועצת מגדרית של הוועדה לקידום מעמד האישה.

יפעת מצנר: אני מדברת על משהו הרבה יותר כללי.

יפעת מצנר: יש פה נושאים חברתיים, לא נושאי נשים שאותם שמים בצד.

יפעת מצנר: באופן כללי מדובר על נושאי שוויון וברגע שנשים אותם ברשות אנחנו שוב מרחיקות את זה.

יפעת מצנר: לדעתי זו תהיה טעות.

יפעת מצנר: גם בנושא של הפרדת רשויות ואיך החלוקה הנכונה צריכה להיות.

יפעת מצנר: כמו שאת כתבת במסמך שלך, אני עדיין לא רואה שזה נפתר בחקיקה כרגע, כי דיברנו איך אפשר להעניק לגורם ממשלתי שהוא לא מהכנסת סמכות להתערב בחקיקה פרטית.

יפעת מצנר: אם אנחנו מתמודדות עם זה אז היכן שכתוב: "רשאית הרשות", אז שוב, מה עשינו בזה?

יפעת מצנר: אם היא רשאית אף אחד לא מתייחס לזה ברצינות אבל אם היא מחויבת - אז אנחנו שוב בנושא של הפרדת רשויות ויש בעיה גם בנושא הזה.

יפעת מצנר: דבר נוסף, לא שאני נציגת הרשות אבל אני חושבת שזה עומס מאוד גדול על הרשות כי היא כרגע לא ערוכה לביצוע הרעיון.

יפעת מצנר: אני מעלה כמה נקודות, פרטתי אותן קצת לפרוטות אבל הדבר המרכזי ביותר הוא שזה יהיה מין פונקציה, אני רואה בעיני רוחי כיצד באים יושבי ראש ועדות, ועדת כספים, ועדת חוץ וביטחון לפונקציה שיושבת כאן, גם מבחינת נגישות היא יושבת כאן בכנסת, ואומרים לה: יש הצעת חוק זו וזו, רוצים את חוות דעתך.

יפעת מצנר: זה יהיה כחלק מעבודת הוועדה.

יפעת מצנר: אחרי ששמעתי את מה שאמרה אורלי לגבי ה- RIA שזה מין חלום באמת רטוב, אני חושבת שזו התחלה מצוינת.

יפעת מצנר: לסיום הצעת חוק שישבנו עליה הרבה מאוד, נשמח גם להיות שותפות בתהליך בהמשך, שינינו את הנושא של זכויות מגדריות, הכותרת היא: הצעת חוק לציון מגדר בדבר השלכות מגדריות והשפעה על השוויון בין המינים בתהליך החקיקה.

יפעת מצנר: אולי זה יהיה יותר קל לעיכול.

יפעת מצנר: גם השלכות מגדריות וגם השפעה על השוויון כשוויון זה נשים וגברים.

יפעת מצנר: זה לא רק נשים שהוא נושא צדדי, תודה.

גדעון סער: תודה רבה, מנהלת הרשות לקידום מעמד האישה, מרית דנון, בבקשה.

מרית דנון: רציתי קודם לדבר על הנושא מבחינה עקרונית בלי להתייחס להצעה הראשונה והשנייה.

מרית דנון: אני ממש מברכת את חברת הכנסת עמירה דותן.

מרית דנון: אני חושבת שהצעת החוק הזאת היא פריצת דרך בהחלת הרעיון של GENDER MAINSTREAMING בכל עבודת הממשלה ובכלל במדינה, כי לדעתי מהחוק הזה אנחנו יכולים להתגלגל הלאה גם להחלת הרעיון הזה בתוכניות העבודה המשרדיות, בתקציבים, בנתונים הסטטיסטיים, בכל מיני מחקרים וכל נתון שיוצא היום מגופים ממשלתיים ואין לו פילוח נשי גברי.

מרית דנון: כשאני מדברת בממשלה, התחלתי כבר לדבר על הנושא הזה, בהיעדר חוק כזה אני מרגישה שהשרים בוהים בי ואני מדברת סינית והם מבינים רק קוריאנית.

מרית דנון: אף אחד לא מבין על מה אני טובים להתחיל לקדם את הנושא הזה.

מרית דנון: לגבי הגוף שיישם את החוק הזה ויהיה אחראי עליו.

מרית דנון: אני חושבת שהרשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש הממשלה היא בעצם הגוף הממשלתי שמטפל בנושא, בהיעדר משרד ממשלתי, בארצות אחרות קיים משרד לענייני נשים או משרד לענייני נשים ומשפחה ונראה לי קצת צורם שיהיה דבר כזה והוא לא יהיה ברשות לקידום מעמד האישה.

מרית דנון: אנחנו הוקמנו כגוף המקצועי לנושא זה.

מרית דנון: נכון שכרגע בכוח האדם של הרשות אין לנו אפשרות לעשות את הדבר הזה.

מרית דנון: אין לנו אפשרות להיערך - אין לנו יועצת משפטית, אין לנו כלכלנית.

מרית דנון: אבל אם יהיה חוק כזה שיטיל על הרשות דבר כזה נוכל מיידית באופן אוטומטי להקים בתוך הרשות גוף עם כלכלנים, עם משפטנים, משהו כמו גוף מחקרי עם 4,5 אנשים שיכולים בהחלט לעשות את הדבר הזה.

מרית דנון: לכן אני חושבת שצריך לקבל את החוק הזה מבחינה עקרונית ולא להתייחס למצב המצוי כרגע ברשות מבחינת המוכנות המקצועית וכוח האדם שלה, ולעשות את הדבר הזה.

מרית דנון: אני רוצה לציין שאנחנו עושות את זה היום, נותנות חוות דעת מגדריות לגבי כל הצעת חוק שבאה לדיון בוועדת שרים לחקיקה וגם בוועדות בכנסת, אבל זה לא חובה.

מרית דנון: לכן הדבר הזה פה של "רשאי" צריך לשנות אותו כי ברגע שזה "רשאית הרשות" זה שוב נשאר מאוד באוויר.

מרי חדייר: "תגיש" הרשות.

גדעון סער: אני מקבל את ההערה כי אם הרישא זה שיש השפעה מגדרית אז זה צריך להיות קטגורי, זה לא צריך להיות רשות.

גדעון סער: עורכת הדין דלית דרור, בבקשה.

דלית דרור: הנוסח הזה כפי שהוא אפשר להסכים לו לדעתי.

דלית דרור: אני לא רוצה לתת צ'ק פתוח לגבי נוסחים חלופיים שיהיו, נראה בהתאם למה שיוגש.

דלית דרור: יש כבר היום בחקיקה גופים עצמאיים פנים ממשלתיים שרשאים לבוא לכנסת ולהביע עמדה משלהם השונה מעמדת הממשלה כגון הסנגוריה הציבורית, כגון נציגות שוויון לאנשים עם מוגבלויות.

דלית דרור: כך גם אני מבינה את החוק שהרשות איננה כפופה להחלטת ממשלה וייתכן שהממשלה תתנגד להצעת חוק והרשות תחייב אותה, כך אני מבינה את הנוסח הזה.

דלית דרור: לגבי תקנון הממשלה - פנייה כזו נראה לי שנכון יותר שתהיה מיושב ראש הוועדה למזכיר הממשלה.

דלית דרור: אנחנו כמובן נשתף פעולה בהכנה, בניסוח.

דלית דרור: אגב זה לא רק פרק החקיקה בתקנון הממשלה, יש גם החלטות ממשלה שהן לא חקיקה - - -

גדעון סער: אני אמרתי שבעיקר לגבי חקיקה ותקציב אבל אני מסכים עם זה.

דלית דרור: יש כבר החלטה לגבי השפעה סביבתית, בחינה של ההשפעה על פיתוח בר קיימא ואפשר לקחת דוגמא, אולי לבחון יישום, לראות מה ניתן לשפר לעומת המודל הזה.

דלית דרור: רק הערה קטנה לגבי מה שאמרת בפתיח על ההתפלגות של הצעות חוק ממשלתיות ופרטיות.

דלית דרור: ברור שיש עליה מקום המדינה אבל הכנסת ה-15 הייתה בכל אופן חריגה, היה בה פיק, הייתה ממשלה לאומתית, היה את הבחירה הנפרדת - - -

גדעון סער: לכן הפרופורציות היו שונות - - -

דלית דרור: בעקבות זה הרי תיקנו את הנושא של ההצעות התקציביות, בעקבות הבלגן שהיה בכנסת ה-15.

גדעון סער: אני לא בטוח שבראייה היסטורית לא נאמר שהכנסת ה-16 הייתה חריג במובן של תהליכים, של פרידמנטציה והיעדר שליטה קואליציונית, זה בסופו של דבר מביא לזה ואני לא בטוח שהמגמה שהייתה והגיעה לשיא בכנסת ה-15 לא תימשך או נמשכת.

דלית דרור: זה תלוי בכל מיני דברים אחרים.

גדעון סער: זה גם תלוי וגם תהליך.

דלית דרור: זו הייתה רק הערה בשולי הדברים.

גדעון סער: בסדר גמור, תודה.

גדעון סער: מרי חדייר, בבקשה.

מרי חדייר: אני רוצה להציע איזושהי הצעה.

מרי חדייר: כמו שיש רפרנטים במשרד האוצר אני חושבת שמתכונת דומה יכולה להתאים.

מרי חדייר: זאת אומרת שהרשות יכולה למנות רפרנטים או רפרנטיות לתחום הזה אבל הן עובדות עם הרשות.

גדעון סער: זה דרך ביצוע החוק, החוק אינו עוסק במינוי רפרנטים.

גדעון סער: מינוי רפרנטים יכול להיות דרוש לצורך יישום החוק.

גדעון סער: אני רוצה לסכם את הישיבה.

גדעון סער: באופן אישי ראיתי את ההצעה שהוכנה, בעיני היא בסדר, היא מאוד מעשית.

גדעון סער: הערתי לגבי תיקון אחד, בעקבות מה שנאמר בסעיף א' שחייב להיות חיוב במקרים שמדובר עליהם.

גדעון סער: אבל בסופו של דבר, בעלת הבית על ההצעה הזאת, המציעה, ולכן אני מבקש שתיעשה עבודת מטה עם המציעה ותובא לכאן הצעה מוסכמת ומתוקנת.

גדעון סער: ברור שאם ההצעה תתקבל כדי לבצע את מה שנאמר בחוק תידרש תוספת תקציבית לרשות לקידום מעמד האישה, זה דבר ברור מאליו ותוטל עליה משימה נוספת ומאוד משמעותית וזה יהיה בשילוב עם החקיקה.

גדעון סער: אם אני יכול להעיר כמה הערות יותר קטנות, כל נושא שמוגדר בסעיפים (ב)(2) ו-(ב)(3) כנושאים מגדריים, אני לא בטוח שיש לי אלטרנטיבה טובה אבל ההגדרה נושאים מגדריים – לחשוב על זה אם יש הגדרה יותר טובה.

גדעון סער: אגב יש פה פעמיים סעיף ב'.

גדעון סער: בסעיף ב' השני כתוב: תונח חוות דעת על שולחן הוועדה ורשאית הרשות להציגה בפניה.

גדעון סער: אמרנו את זה קודם, אני לא בטוח לגבי הסיפא.

גדעון סער: קשה לי לראות סינריו שיושב ראש ועדה ימנע מרשות שהגישה חוות דעת על פי הוראה סטטוטורית להציג בעל פה.

גדעון סער: אבל לא נראה לי, אני לא משוכנע שזה נכון להיכנס לזה בחקיקה ראשית ולהתחיל לעשות חיובים מהסוג הזה שהם לא קיימים.

גדעון סער: הרי גם נציגים שמופיעים, נציגים של הממשלה, נציגים בכלל, לא נאמר, אפילו מציעי הצעת חוק לא כתוב את הדבר הזה, לכן אני בספק אם זה נכון בראיה יותר רחבה.

גדעון סער: אני מבקש כפי שאמרתי בהתחלה להכין מכתב שלי למזכיר הממשלה בנושא הזה בעקבות מה שהוצג כאן.

גדעון סער: הייתי גם מבקש שהמסמך של המ.מ.מ.

גדעון סער: ואני שוב רוצה להודות לאורלי על עבודתה, יהיה מצורף לפנייה שלי למזכיר הממשלה כדי שיהיה לו יותר קל להבין למה אני מתכוון.

גדעון סער: אני מבקש לקבוע ישיבה נוספת שחייבת להיות בהקדם, ביום רביעי הבא, בעוד שבוע, במקרה הכי קיצוני ביום שני לאחריו כדי שנוכל להעביר את החוק בקריאה ראשונה.

גדעון סער: אם נעבוד מהר אולי נספיק אפילו לגמור את הכל במושב הקיץ.

גדעון סער: בבקשה מרית.

מרית דנון: לדעתי צריך מאוד לשים לב בהגדרות ולהפריד בין ההגדרה של נושא מגדרי והשלכות מגדריות.

גדעון סער: נכון.

מרית דנון: לפעמים נושא מגדרי הוא אלימות נגד נשים, ותחבורה זה לא נושא מגדרי אבל בנושא של תחבורה כמו שאנחנו יודעות, יש המון השלכות מגדריות וצריך לשים לב כי ברגע שאנחנו עושים נושא מגדרי צריך לשים לב גם להשלכות המגדריות.

גדעון סער: יכול להיות שההגדרה שאמרתי נושאים מגדריים ולא השלמתי עד הסוף, יכול להיות שזה צריך להיות השלכות מגדריות.

גדעון סער: אבל יכול גם להיות שהשלכות מגדריות לא תופס את כל ההיבטים שאנחנו רוצים.

גדעון סער: כל מי שרוצה מבין הנציגים והארגונים להשתתף בהכנה ובישיבות, מוזמן.

גדעון סער: אני מודה לכולם, תודה רבה.