הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 51, 2007-03-26 14:45

גדעון סער: צהרים טובים, אני פותח את הדיון בהצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 42)(הארכת חופשת לידה), התשס"ז-2007, של חברי הכנסת דב חנין, גדעון סער, שלי יחימוביץ, נאדיה חילו וקבוצת חברי כנסת.

גדעון סער: כידוע, ההצעה עברה ביום רביעי שעבר בקריאה ראשונה.

גדעון סער: אני מודה לצוות הוועדה, שנערך במהירות לדיון בהכנה לקריאה השניה והשלישית.

גדעון סער: קיבלתי מהיועצת המשפטית נייר ובו שורה של דילמות שהחקיקה מעוררת; יותר נכון, שאלות שלא ענינו עליהן טרם הקריאה הראשונה, וסיכמנו שנענה עליהן לאחר הקריאה הראשונה.

גדעון סער: אני מציע שנעבור על הנקודות מסעיף 3 והלאה.

גדעון סער: את שני הסעיפים הראשונים, שהם הסעיפים העקרוניים, אפשר להשאיר לסוף הדיון.

גדעון סער: ההצעה שלי היא שנעבור שלב שלב ונוכל להוסיף.

הלית מגידו: בהתאם להנחיה שלך לא נדון באורך חופשת הלידה, שהיום עומדת על 12 שבועות, וגם לא נדון לעת עתה בתחילה ובתחולה, האם יש צורך בקביעה של תחולה מיוחדת, אלא אתחיל בנושא של לידה מרובת עוברים – תאומים ושלישיות.

הלית מגידו: המצב היום, בהתאם לחוק עבודת נשים, הוא שעובדת שיולדת בלידה אחת יותר מילד אחד זכאית להאריך את חופשת הלידה שלה בשבועיים נוספים בעד כל ילד נוסף.

הלית מגידו: במילים אחרות, אם אישה יולדת תאומים, היא זכאית בעד הילד הראשון ל-12 שבועות של חופשת לידה, ובעבור הילד השני לשבועיים נוספים.

הלית מגידו: כלומר, כבר היום היא זכאית ל-14 שבועות, אם יקבע בחוק מספר רב יותר של שבועות יקבעו לה עוד שבועיים ועוד שבועיים.

הלית מגידו: במספר מקומות החוק קובע מגבלות לגבי מספר ההארכות האפשריות.

הלית מגידו: השאלה הראשונה שעלתה, כאשר אנחנו באים להאריך את חופשת הלידה לעניין תקופתה הבסיסית, כלומר למרבית הנשים, שיולדות רק ילד אחד, אנחנו נדרשים גם לשאלה האם גם לגבי לידה מרובת עוברים י שמקום לעשות הארכה בכלל.

הלית מגידו: כרגע המצב הוא שבעבור כל ילד נוסף – החל מהילד השני – היולדת מקבלת שבועיים.

הלית מגידו: בהתחשב בכוונת הוועדה, כפי שבאה לידי ביטוי בקריאה הראשונה, שמתכוונים להאריך את חופשת הלידה הבסיסית מ-12 ל-14 שבועות, אני שואלת את אדוני האם לחברי הוועדה יש כוונה להאריך מעבר לאותם שבועיים בלידה מרובת עוברים.

גדעון סער: לדעתי, צריך לשמור על העיקרון שקיים היום, דהיינו שיהיו שבועיים נוספים בעד כל ילד נוסף, גם לאחר התיקון.

גדעון סער: להבנתי, זה לא משנה את נוסח החוק.

הלית מגידו: אמת .

הלית מגידו: אם נאריך את חופשת הלידה ל-14 שבועות במקום 12 שבועות, אז במקום 12 שבועות פלוס שבועיים יהיו 14 שבועות פלוס שבועיים בעד כל ילד.

גדעון סער: הייתה הצעה להאריך את זה בשמונה שבועות.

הלית מגידו: אמת.

הלית מגידו: בנוסחה המקורי של הצעת החוק הייתה כוונה להאריך באופן משמעותי מאוד את חופשת הלידה.

הלית מגידו: חברת הכנסת חילו הציעה להאריך את זה בשמונה שבועות.

הלית מגידו: חברת הכנסת חילו הציעה שהחופשה הבסיסית תהיה 12 שבועות פלוס שמונה שבועות עבור התאום, ואם יש שלישייה אז שמונה שבועות פלוס עוד שניים ועוד שניים, ככל שיש עוברים.

גדעון סער: כמה מקרים יש של לידות תאומים בשנה?

ולי מועלם: יש 2,100 לידות תאומים בשנה, מתוך 84,000 נשים שזכאיות לדמי לידה, זאת אומרת כ-3%.

ולי מועלם: כמובן שיש יותר לידות בשנה, יש 139,000 לידות.

ולי מועלם: אני מדברת על הזכאיות לדמי לידה.

יובל יעקובי: לידות של שלישיות והלאה זה יורד למאה לידות כאלה בשנה.

יובל יעקובי: מבדיקה תקציבית שעשינו עולה שעלותו של כל שבוע נוסף לתוספת בגין לידה רב עוברית היא כארבעה מיליון שקלים.

יובל יעקובי: היום אנחנו מדברים על תוספת של שבועיים.

גדעון סער: אז נוסיף עוד ארבעה מיליון שקלים.

גדעון סער: חששתי שמדובר בתקציב הרבה יותר גדול.

גדעון סער: לא ביקשתי את אישורה של חברת הכנסת חילו, שהציעה שמונה שבועות.

ולי מועלם: לפי חוק הביטוח הלאומי יש נשים שזכאיות ל-12 שבועות ויש שזכאיות רק למחצית התקופה.

ולי מועלם: אלה שזכאיות רק למחצית התקופה זכאיות גם למחצית התקופה של ההארכה.

גדעון סער: מי זכאית רק למחצית התקופה?

ולי מועלם: אישה שעבדה רק שישה חודשים מתוך 14 אחרונים, שלא צברה תקופת עבודה מלאה.

ולי מועלם: כשאנחנו מדברים על תוספת של ארבעה מיליון שקלים לשבוע, זה כולל בתוכו גם את אלה שזכאיות למחצית התקופה, ואז במקום הארכה של שבועיים בגין כל ילד נוסף הן מקבלות הארכה של שבוע בלבד.

ולי מועלם: אם מדברים על הארכה של שבוע בלבד, לכאורה אנחנו פוגעים בנשים שזכאיות למחצית התקופה משום שכולה שאלה איך משלמים להן את מחצית התקופה.

גדעון סער: איך אנחנו פוגעים בהן אם אנחנו מוסיפים תקופה?

ולי מועלם: או שניתן להן את ההארכה לשבוע, כי יש להן תאומים, או שפורטים את זה לשלושה ימים ורבע או שלושה ימים וחצי - - -

גדעון סער: קשה לחשב, אבל לא תהיה פגיעה.

גדעון סער: יהיה חישוב של חצי שבוע.

ולי מועלם: איך תגדיר חצי שבוע?

ולי מועלם: למה לא לתת לכל אישה שיולדת לידה רב עוברית שבוע הארכה נוסף על כל ילד, במקום להגדיר את זה אחרת בחוק הביטוח הלאומי?

ולי מועלם: זאת אומרת, לתת במוצהר לכל מי שיולדת לידה רב עוברית שבוע הארכה.

שלומי מור: יש שתי תקופות שנשים יכולות להיות זכאיות להן כתקופה בסיסית; 12 שבועות ושישה שבועות.

שלומי מור: מי שזכאית היום ל-12 שבועות ויולדת בלידה רב עוברית מקבלת שבועיים נוספים; מי שזכאית לשישה שבועות מקבלת שבוע נוסף.

שלומי מור: לפי מה שהציע אדוני, התוספת של שבוע היא תוספת לשבועיים או לשבוע.

שלומי מור: כלומר, מי שקיבלה שבועיים תקבל שלושה שבועות ומי שקיבלה שבוע תקבל שבועיים.

שלומי מור: העלות של ארבעה מיליון שקלים מביאה בחשבון תוספת של שבוע, גם לזאת שמלכתחילה הייתה זכאית רק לשבוע.

שלומי מור: אז במקום יחס של שבועיים לשבוע היום, מחר זה יהיה שלושה שבועות לשבועיים.

שלומי מור: כלומר, תוספת של שבוע לכל אחת מהנשים הללו.

גדעון סער: אין לי בעיה עם הדבר הזה.

גדעון סער: השתכנעתי, וככה נסכם את הנקודה הזאת .

דבי אליעזר: ההחלטה של ועדת השרים לענייני חקיקה בקשר להצעת החוק של נאדיה חילו, שהציעה הארכת חופשת הלידה בלידה מרובת עוברים, הייתה שההצעה הזאת תיצמד להצעת החוק של חבר הכנסת סער בקשר לתיקון החופשה הבסיסית, ושלא נתקן את חופשות הלידה של הסעיפים הקטנים של סעיף 6.

גדעון סער: אבל בינתיים הממשלה התנגדה גם בוועדה וגם במליאה וגם לא דנה בערר.

גדעון סער: יש גבול לסקרנות שלי מה תהיה עמדת הממשלה לאחר שהיא תדון בערר, אז אני צריך להתקדם בעבודה.

יובל יעקבי: אנחנו מתנגדים, כמובן, בשל ההיבט התקציבי.

גדעון סער: אז אני צריך להיאבק בכוחותיי הדלים.

גדעון סער: אנחנו עוברים לסעיף 4 בנייר שלנו: הארכת חופשת הלידה בשל אשפוז העובדת.

הלית מגידו: סעיף 6 מדבר היום על שני סוגים של אשפוזים; אשפוז של היולדת עצמה ואשפוז של הילוד.

הלית מגידו: בנוסף לזה, יש הקבלה למצב של קיצור חופשת הלידה בשני המצבים האלה.

הלית מגידו: כרגע, אני רוצה להתייחס רק לעניין הארכת חופשת הלידה בשל אשפוז של היולדת ולא של הילד שלה.

הלית מגידו: היום בהתאם לסעיף 6(ב1)(1) לחוק עבודת נשים, עובדת שחלתה ואושפזה בבית חולים תוך תקופת חופשת הלידה לתקופה העולה על שבועיים – לאחרונה התקבל תיקון שבין שהשבועיים האלה רצופים ובין שאינם רצופים – היולדת רשאית להאריך את חופשת הלידה לתקופה שלא תעלה על תקופת האשפוז, אך לא יותר מארבעה שבועות.

הלית מגידו: כלומר, לא רק שהחוק קובע שהיא לא יכולה מעבר לארבעה שבועות, אלא הוא כותב ברחל בתך הקטנה שחופשת הלידה הכוללת לא תעלה על 16 שבועות, זאת מתוך החישוב הפשוט של 12 שבועות של חופשת לידה בסיסית פלוס ארבעה שבועות תקופת אשפוז מכסימלית לצורך הסעיף הזה.

הלית מגידו: ההמלצה שלי היא, שבהנחה שחופשת הלידה תוארך, יש לבצע את ההתאמה הנדרשת כאן ולא לקבוע 16 שבועות - - -

דבי אליעזר: בדיון שהתקיים בהצעת החוק הממשלתית בוועדת העבודה והרווחה הצענו לבטל את 16 השבועות, כך שזה לא יהיה רלוונטי בכלל.

גדעון סער: למה?

דבי אליעזר: כי יש בעיה טכנית וגם מהותית בקשר לסעיף הזה, בסעיף קטן (ב), שזה אשפוז של האם ו-(ד), שזה אשפוז של הילד, שההארכות הלאה לא יעלו על ארבעה שבועות.

דבי אליעזר: רק בסעיפים האלה קובעים את המגבלה של 16 השבועות באופן שהארגונים לא יגבילו את זה, ולכן החלטנו לבטל את החלק של 16 השבועות ולהוסיף סעיף כללי למטה שאומר שההארכות לפי סעיפים (ב1) ו-(ד) לא יעלו יחד על ארבעה שבועות.

הלית מגידו: ההצעה של משרד התמ"ת נשמעת לי מאוד הגיונית.

הלית מגידו: היא לא התייחסה למהות מבחינת כמה תהיה ההארכה, אלא לתקופת האשפוז.

הלית מגידו: החוק קובע לא יותר מארבעה שבועות, אבל הוא ממשיך וקובע שחופשת הלידה הכוללת לא תעלה על 16 שבועות.

הלית מגידו: אז הם מציעים למחוק את המגבלה הזאת של 16 שבועות, וזה יהיה תקופת האשפוז פלוס ארבעה שבועות.

גדעון סער: לא יותר מארבעה שבועות.

הלית מגידו: זאת סוגיה בפני עצמה.

הלית מגידו: אבל משרד התמ"ת אומר שהסיפא הזאת מיותרת.

גדעון סער: אני מסכים להשמיט את המגבלה.

גדעון סער: אנחנו לא מאריכים בשל כך את תקופת האשפוז כי הנורמה נשארת זהה ורק המגבלה מושמטת, וממילא אם מאריכים את חופשת הלידה היא צריכה להיות מושמטת בלאו הכי.

גדעון סער: הנורמה נשארת זהה, וזה מה שאנחנו עושים כאן.

גדעון סער: אנחנו עוברים לסעיף 5.

הלית מגידו: סעיף 5 מדבר על פיצול של חופשת הלידה בשל אשפוז היולדת.

הלית מגידו: שוב, מדובר באם ולא בילוד.

הלית מגידו: היום סעיף 6(ב1)(2) לחוק עבודת נשים קובע ש"עובדת שחלתה ואושפזה בבית חולים תוך תקופת חופשת הלידה לתקופה העולה על שבועיים – בעניין הזה לא נערך תיקון, כפי שדנו בהצעת החוק שנתקבלה - זכאית לפצל את חופשת הלידה שלה, כך ששלושה שבועות או יותר יהיו תכוף לאחר הלידה ויתרת החופשה תחול במהלך תקופת האשפוז או בסיומה".

הלית מגידו: לטעמי, אין צורך לעשות כל תיקון בהקשר הזה.

גדעון סער: נותיר את הסעיף על כנו, אלא אם כן יש דעות אחרות - אין דעות אחרות.

גדעון סער: נעבור לסעיף 6.

הלית מגידו: סעיף 6 במסמך שלי מדבר על הארכת חופשת הלידה בשל אשפוז הילוד.

הלית מגידו: אדגיש שמדובר בהארכה ולא בפיצול.

הלית מגידו: בהמשך ישיר למה שהוחלט לפני רגע - שלא יתבצע שינוי במגבלה החלה על הארכת חופשת הלידה, אבל נוותר על הסיפא שקובעת כי חופשת הלידה הכוללת לא תעלה על 16 שבועות – אני חושבת שיש לבצע שינוי זהה גם בסעיף הזה.

גדעון סער: כלומר, מתאימים את זה למה שהחלטנו לגבי סעיף 4.

גדעון סער: בסדר.

גדעון סער: אנחנו עוברים לסעיף 7.

הלית מגידו: סעיף 7 עוסק בפיצול חופשת הלידה בשל אשפוז היילוד.

הלית מגידו: כבר אמרתי שאין צורך בתיקון באשר לחופשת הלידה של העובדת, וכאן מדובר על אשפוז של הילוד.

הלית מגידו: הסעיף גם זהה מבחינת תוכנו, ואני עומדת על דעתי שאין צורך בתיקון.

גדעון סער: יש מישהו שיש לו דעה אחרת?

גדעון סער: אין.

גדעון סער: אנחנו עוברים לסעיף 8.

הלית מגידו: סעיף 8 מתייחס למצב שבו בן הזוג של האישה מבקש לנצל חלק מחופשת הלידה.

הלית מגידו: סעיף 6 לחוק עבודת הנשים קובע היום שעובד שאשתו ילדה זכאי – בתנאים מסוימים - לחופשת לידה חלקית, בתקופת חופשת הלידה שנותרה בתום ששת השבועות הראשונים שלאחר הלידה.

הלית מגידו: חשוב לציין שמדובר בהוראת שעה, שעתידה להסתיים במאי.

גדעון סער: למה זאת הוראת שעה?

שלומי מור: כי מדובר בדבר חדשני, דמי לידה לגבר, וביקשו לוודא - - -

גדעון סער: האם הממשלה תבקש להאריך את זה?

גדעון סער: מתי זה מסתיים במאי?

דבי אליעזר: בתחילת מאי.

דבי אליעזר: נבקש דיון מיוחד בנושא הזה.

גדעון סער: אבל צריך להניח קודם חוק.

ולי מועלם: בהוראת השעה הקודמת זה התפספס ואז בתיקון החילו את זה רטרואקטיבית.

ולי מועלם: לא קרה אסון גדול.

גדעון סער: מה צריך להכריע?

הלית מגידו: אני מודה שדעתי לא נוחה מזה שהממשלה יודעת מראש שהוראת השעה עומדת להסתיים והיא מחכה ועושה את זה רטרואקטיבית.

הלית מגידו: חבל שבן זוג של יולדת יקלע למצב שבו הוא לא יודע מה הדין החל לגביו באותו חודש, ורק חודש מאוחר יותר הוא מגלה.

גדעון סער: הכוונה היא להחיל רטרואקטיבית אז בן הזוג יוכל ליהנות מהחופשה.

גדעון סער: מה אנחנו צריכים להכריע?

הלית מגידו: כאן מדובר על שישה שבועות שלאחר חופשת הלידה, מחצית.

הלית מגידו: הכוונה היא שבן הזוג יוכל לקחת מחצית מחופשת הלידה, מובן שזה החלק השני של חופשת הלידה כדי לאפשר לאישה להתאושש מהלידה.

גדעון סער: זה קורבן די אכזרי לבקש מהאישה שתחזור לעבודה אחרי שהיא נשאה את העובר בבטנה וילדה, ובסוף הגבר נוטל ממנה מחצית מחופשת הלידה.

ולי מועלם: לכן יש רק 250 אנשים בשנה שמשתמשים בזה.

יובל יעקובי: זה בדרך כלל בעלים של מורות שהן בחופשת הקיץ.

ולי מועלם: לא, הן חייבות לחזור לעבודה.

דבי אליעזר: אמנם ישראל לא חתמה על אמנות האיגוד הבין-לאומי לעבודה בקשר להגנה על אימהות, אמנה 103 ואמנה 183, שנכנסו לתוקף בשנת 2001, אבל היא פועלת לפיהן.

דבי אליעזר: שתי האמנות האלה קובעות שהאישה צריכה לנצל אחרי הלידה לפחות שישה שבועות מחופשת הלידה שלה ואחר כך יכולים לעשות הסדרים, ולכן ככה זה נקבע גם בקשר לחופשת הגבר.

הלית מגידו: ככל שהוועדה תחליט להאריך את חופשת הלידה, אפשר לשקול שהיולדת תיקח מחצית, וזה עדיין ישאיר בידי האישה את שבעת השבועות הראשונים והגבר יוכל לנצל את שבעת השבועות הנותרים.

יפעת מצנר: האישה יכולה לנצל את האפשרות שבן הזוג ייקח חופשת לידה, אבל רק אחרי שבעה שבועות.

יפעת מצנר: אם אנחנו מדברים על מחצית, ואנחנו אומרים ששישה שבועות זה מעט מידי אז בואו נאפשר את זה אחרי שבעה.

דבי אליעזר: יש מקרים מעטים.

דבי אליעזר: אנחנו מקבלים פניות לתמ"ת בנוגע לנשים שרוצות לקצר את חופשת הלידה.

גדעון סער: מה עמדתך?

דבי אליעזר: צריכים להותיר את השישה שבועות.

יובל יעקובי: נימוק של שישה שבועות לא נבע מחצי מחופשת הלידה אלא מאמנה בינלאומית.

גדעון סער: בסדר, אני חושב שאפשר להשאיר את הסעיף הנוכחי.

הלית מגידו: סעיף 9 מדבר על חלוקת החופשה לפני ואחרי יום הלידה.

הלית מגידו: הנושא הזה כבר הועלה בדיון של הוועדה.

הלית מגידו: המצב היום אומר שהעובדת רשאית לקחת שישה שבועות חופשת לידה או פחות מזה, כרצונה, לפני יום הלידה המשוער.

הלית מגידו: הוועדה דנה בזה והחליטה לא לעשות כל שינוי, על מנת שחלק הארי יהיה לאחר הלידה.

ולי מועלם: בדרך כלל, הסעיף הזה לא חל על נשים שמפסיקות מרצונן לעבוד לפני הלידה ומבקשות מהמעביר לצאת יותר מוקדם.

ולי מועלם: בדרך כלל, זה חל על נשים שהיום הקובע שלהן, הפסקת העבודה, הייתה הרבה לפני הלידה.

ולי מועלם: אז הן מנצלות את דמי האבטלה שעומדים לרשותן ונותרות עד הלידה ללא כל הכנסה.

ולי מועלם: אז כן צריך לשקול לתת מחצית מהתקופה לפני הלידה, משום שזה מהווה תחליף שכר ומאפשר לה להתקיים בצורה יותר טובה עד הלידה.

ולי מועלם: לכן, צריך לשקול את זה בצורה אחרת.

ולי מועלם: ההמלצה שלי היא מחצית התקופה בכל מקרה.

גדעון סער: לא היית בישיבה הקודמת.

ולי מועלם: נכון, כי לא זומנתי.

ולי מועלם: ההזמנה הגיעה באיחור רב, חצי שעה לפני מועד הדיון.

גדעון סער: מה הנימוק שלך למחצית?

ולי מועלם: רוב הנשים שמנצלות את חופשת הלידה לפני הלידה הן נשים שהפסיקו לעבוד זמן רב לפני הלידה.

ולי מועלם: אז הן מקבלות דמי אבטלה תקופה מסוימת – וקיצצו בתקופות האבטלה בצורה ניכרת – והן נותרות ללא כל הכנסה עד ללידה עצמה.

ולי מועלם: ברגע שפורשים אחורנית את תקופת דמי הלידה – במקרה זה מוסיפים עוד שבוע אחורנית - יש לאישה אפשרות לקבל תחליף הכנסה יותר מוקדם ולהתכונן ללידה כראוי.

ולי מועלם: בכל מקרה, אם היא ממשיכה לעבוד נשלם מיום הפסקת העבודה ולא לפני כן.

ולי מועלם: אבל נשים שזקוקות לכסף הזה לפני הלידה כדי להתכונן ללידה, אולי כן צריך לחשוב לתת להן מחצית מהתקופה לפני הלידה.

גדעון סער: האם יש בוועדה עמדה אחרת?

גדעון סער: אין עמדה אחרת, אז נתקן בהתאם.

גדעון סער: זה כמו בסעיף הקודם, אנחנו מוסרים את זה לשיקול דעתה של האישה.

גדעון סער: אנחנו לא קובעים עבורה, אלא בשני המקרים זה מותנה הסכמה, כך שאין לי בעיה עם הדבר הזה.

גדעון סער: נעבור לסעיף 10.

הלית מגידו: מחוק עבודת הנשים עולה דיון בחוק הביטוח הלאומי, שקובע את הזכות העובדת לקבל דמי לידה ושכר בתקופה בה היא בחופשת לידה.

הלית מגידו: סעיף 50(א)(1) לחוק הביטוח הלאומי קובע היום כי העובדת תקבל תשלום עבור 12 שבועות.

הלית מגידו: 12 השבועות האלה תואמים את חוק עבודת הנשים או חופשת הלידה הבסיסית, ככל שנעשה שינוי בחוק עבודת הנשים יש לבצע שינוי כאן על מנת לוודא שמלוא תקופת חופשת הלידה תהיה בתשלום ולא רק חלקה

גדעון סער: זה ברור מאליו.

גדעון סער: ההגדרה היא 12 שבועות של חופשת לידה בתשלום.

גדעון סער: אם נאריך את חופשת הלידה בתשלום זה יוארך בהתאמה.

הלית מגידו: זו הצעתי.

גדעון סער: אז אני נעתר להצעתך.

ולי מועלם: ובהתאמה גם סעיף 50(א)(2), אישה שזכאית למחצית חופשת הלידה.

הלית מגידו: זה הנושא הבא.

הלית מגידו: במקרה הזה דיברתי על אישה שעמדה במלוא תקופת ההכשרה הנדרשת, שעבדה עשרה חודשים מתוך 14 חודשים או 15 חודשים מתוך 22.

הלית מגידו: הסעיף הבא במסמך שלי, סעיף 11, מתייחס למצב שבו האישה שילמה דמי ביטוח תקופה קצרה יותר, ולכן היא זכאית דמי לידה חלקיים, לא ל-12 שבועות כי אם רק למחצית מאותה תקופה, שהם היום שישה שבועות.

הלית מגידו: היום סעיף 50(א)(2) לחוק הביטוח הלאומי קובע שהאישה תקבל תשלום דמי לידה עבור שישה שבועות.

הלית מגידו: גם כאן יש כפיפות לתקופת הכשרה כלשהי, אבל תקופת הכשרה קצרה יותר.

הלית מגידו: בשונה מהמצב הקודם, שבו דיברנו על עשרה שבועות מתוך 14 שבועות, כאן אנחנו מדברים על שישה שבועות מתוך 14 שבועות.

הלית מגידו: מכיוון שהיא שילמה תקופה קצרה יותר דמי ביטוח היא גם זכאית לקבל דמי לידה לתקופה קצרה יותר.

גדעון סער: זה למי שאין ותק.

גדעון סער: אני מציע שנתאים למחצית מהתקופה החדשה.

שלומי מור: אני מבקש לציין שעל אף שאנחנו מבקשים בהצעת החוק להאריך את חופשת הלידה, אין בכוונתנו לבקש כי גם תקופה ההכשרה תוארך.

גדעון סער: אם כבר, אנחנו רוצים לבטל את תקופת ההכשרה, אבל זה לא יהיה בחקיקה הזאת.

גדעון סער: זה בחקיקה נפרדת.

גדעון סער: סיכמנו את סעיף 11?

הלית מגידו: כן.

הלית מגידו: אני רוצה לציין שחוק הביטוח הלאומי אפילו מקל במובן זה שהוא רואה תקופות מסוימות כאילו נשתלמו לגביהן דמי ביטוח, אפילו אם אותה אישה לא עבדה ממש.

הלית מגידו: למשל, אם היא נמצאת בחופשה ללא תשלום, גם אז כאילו שילמה ביטוח בעבור התקופה, כדי להקל עליה לעמוד בתקופת ההכשרה.

הלית מגידו: סעיף 12 במסמך שלי מדבר על סיטואציות שבהן חופשת הלידה מוארכת בשל אשפוז, הן של היולדת והן של היילוד.

הלית מגידו: סעיף 51(א) לחוק הביטוח הלאומי קובע שיולדת שהאריכה את תקופת חופשת הלידה בשל אשפוזה או אשפוז ילדה זכאית לדמי לידה נוספים בעד תקופת ההארכה.

הלית מגידו: מטבע הדברים, ככל שאישה זכאית לתקופת חופשה נוספת נבקש שמלוא תקופת חופשת הלידה הזאת תהיה בתשלום, ולכן היא תהיה זכאית גם דמי לידה נוספים, מעבר לאותם 12 שבועות.

הלית מגידו: אם היא זכאית ל-12 שבועות דמי לידה היא זכאית לארבעה שבועות נוספים ובמקרה שבו היא זכאית לדמי לידה חלקיים - אותה שישה שבועות או שבעה שבועות - אזי היא זכאית לשבועיים דמי לידה נוספים.

גדעון סער: יש קונצנזוס להשאיר את המצב על כנו?

גדעון סער: תודה.

גדעון סער: נעבור לסעיף הבא.

הלית מגידו: סעיף 13 עוסק במצב שבו לאישה מגיעים דמי לידה נוספים, לא בגין אשפוז כי אם בגין הארכה של חופשת הלידה בשל לידה מרובת עוברים.

הלית מגידו: הואיל והוחלט שלידה מרובת עוברים תזכה את העובדת בהארכה של שלושה שבועות ולא בהארכה של שבועיים, יש לשים לב שגם כאן

הלית מגידו: היא תקבל דמי לידה נוספים בעד אותה תקופת הארכה.

ולי מועלם: ושבועיים למי שזכאית רק למחצית.

הלית מגידו: נדבר קודם על המצב הפשוט יותר לכאורה, שבו היא שילמה ביטוח בתקופת ההכשרה במלואה והיא זכאית בבסיס ל-12 שבועות – בהתאם לחוק היום – פלוס שבועיים עבור כל ילד.

הלית מגידו: כאן היא זכאית, בהתאמה, לשבועיים דמי לידה נוספים.

הלית מגידו: הואיל והוחלט לתת לה שלושה שבועות נוספים על כל ילד לגבי חופשת הלידה יש, לדעתי, לבצע כאן שינוי תואם, שיקבע שהיא תקבל דמי לידה נוספים לשלושה שבועות ולא לשבועיים.

הלית מגידו: כפי שאמרו נציגי הביטוח הלאומי, יש לשים לב איזו הארכה תיעשה לגבי אישה שמשולמים לה בבסיס רק שישה שבועות, כפי שנעשה בחוק עבודת נשים.

ולי מועלם: שבועיים במקום שבוע.

גדעון סער: תסבירי.

הלית מגידו: תקופת חופשת הלידה מוארכת בחוק עבודת נשים, וככל שמאריכים אותו שם ברור שצריך להאריך את תקופת דמי הלידה כדי שכל תקופת חופשת הלידה מכוסה.

הלית מגידו: לגבי לידה מרובת עוברים הכריעה הוועדה שנאריך את התקופה בה העובדת מקבלת הארכה של חופשת הלידה, משבועיים עבור כל ילד לשלושה שבועות.

הלית מגידו: בהתאמה, אנחנו מסכמים שגם כאן התשלום יהיה לא רק עבור שבועיים נוספים אלא עבור שלושה שבועות נוספים, אבל כאן סוגיה ייחודית שבה היא לא מקבלת את כל מלוא 12 השבועות אלא בשל תקופת ההכשרה שלה היא מקבלת רק שישה שבועות בבסיס.

הלית מגידו: מכיוון ששם הארכנו בשבוע אחד, כאן במקום תוספת של שבוע אחד היא עתידה לקבל תוספת של שבועיים.

יובל יעקובי: הרי העיקרון אמר חצי; לא הצלחתי להבין למה לא שבוע וחצי.

יובל יעקובי: להזכירכם, רוב המועסקים בישראל מקבלים משכורת חודשית בלאו הכי.

יובל יעקובי: הרי החישוב של 12 או 14 שבועות מתבצע כך שלוקחים את השכר החודשי, מחלקים במספר השבועות בכל חודש ומשלמים את 12 השבועות.

גדעון סער: כלומר, אם אמרנו שזה חצי משלושה שבועות, מדוע מדברים על שבועיים.

ולי מועלם: הסברתי שכאשר נותנים הארכה של שבוע העלות לנשים שזכאיות למחצית התקופה - והן בסך הכול כ-5% מכלל מקבלות דמי הלידה - - -

יובל יעקובי: זאת שאלה עקרונית.

יובל יעקובי: האם יש בעיה חישובית?

ולי מועלם: כן, יש בעיה.

ולי מועלם: תשלום עבור שלושה וחצי ימים, כשאנחנו עושים את החישוב בשבועות, מבחינתנו החישוב יהיה בעייתי.

ולי מועלם: דבר נוסף, דיברנו על עלות תקציבית של 3,750,000, שכוללת גם את אלה שזכאיות להארכה.

יובל יעקובי: אני לא מדבר על העלות התקציבית, עליה דיברנו קודם.

יובל יעקובי: הדיון הוא על העיקרון שאמר שתקופת ההכשרה של שישה שבועות מתוך 14 שבועות גוררת תשלום של מחצית מהכסף.

יובל יעקובי: עדיין לא הצלחתי להבין איך מחשבי הביטוח הלאומי יודעים לעשות שכר חלקי 4.3 כפול 12, אבל לא יודעים לעשות שכר חלקי 4.3 כפול 6.5.

יובל יעקובי: אני לא מצליח להבין את הבעיה.

שלומי מור: אין בעיה גדולה.

שלומי מור: אנחנו לא חושבים שצריך לרדת לרזולוציה של ימים – במקום שנוסף שבוע לא צריך להוסיף חצי שבוע, לטעמנו.

שלומי מור: אפשר להוסיף שבוע ולא שלושה או שלושה וחצי או ארבעה ימים, זה לא נראה לנו עקרוני מאוד.

שלומי מור: נראה לנו ששבוע הוא לא בעלות כל כך גבוהה והוא שומר על העיקרון של המחצית.

יובל יעקובי: שובר עיקרון המחצית.

גדעון סער: האם הבעיה היא שזה לא נראה לכם או שיש לכם בעיה לחשב את זה?

גדעון סער: יש הבדל.

ולי מועלם: זאת לא בעיה לחשב כי אנחנו מחשבים לפי ערך יום.

ולי מועלם: אנחנו משלמים 84 יום.

גדעון סער: אז צודק נציג האוצר בכך שהוא אומר שיש עיקרון של חצי, בואו נשמור עליו.

יפעת מצגר: אבל הרעיון הוא להיטיב עם הנשים, מה עוד שמדובר על כל כך מעט נשים.

גדעון סער: מדובר על מישהי עם תקופת הכשרה נמוכה וגם יש לה תאומים.

גדעון סער: בואו נשאיר את זה שבועיים.

גדעון סער: העלות התקציבית היא אפסית, ומאחר ואותה אישה נפלה לתקופת הכשרה נמוכה היא פרק זמן מאוד קצר, במצב שהוא לא רגיל.

גדעון סער: אם כך, סיכמנו את כל הנקודות למעט שתי הראשונות.

גדעון סער: אני רוצה לחזור רגע לסוגיית העלות התקציבית.

גדעון סער: הבנתי יש הערכה נפרדת למל"ל.

גדעון סער: האם לעניין חוק יסוד: משק המדינה המל"ל הוא גורם שעליו אנחנו יכולים להשעין את הערכתנו?

הלית מגידו: לדעתי, אין שום מניעה.

הלית מגידו: סעיף 3ג רבא לחוק יסוד: משק המדינה, אשר דן בשאלת הקביעה של עלות תקציבית, קובע שהסמכות לקביעת העלות התקציבית נמצאת בידי הוועדה ולא בידי האוצר.

הלית מגידו: יחד עם זאת הוא קובע שאותה קביעה תיעשה על בסיס הערכת שר האוצר או מי שהסמיך לכך, אלא אם כן הוכח להנחת דעתם שמדובר בהנחת דעתה של הוועדה על פי הערכה אחרת שהוגשה לה כי העלות התקציבית שונה מהערכת שר האוצר.

גדעון סער: הערכה שהוגשה חייבת להיות בכתב?

הלית מגידו: כן, זה חייב להיות בכתב.

גדעון סער: יש לנו מסמך בכתב?

הלית מגידו: לא קיבלתי מסמך כזה.

הלית מגידו: לא רק זה חייב להיות בכתב אלא שהערכות כאלה צריכות להיות מוגשות באמצעות נתונים ואומדנים, אבל אין כל מניעה להשתמש, למשל, במרכז המחקר והמידע של הכנסת או כל גורם אחר, אף אם הוא חיצוני לכנסת או לממשלה.

ולי מועלם: אני רוצה לתת הערכה כללית שנעשתה על ידי המחקר בביטוח הלאומי.

ולי מועלם: ההערכה היא שהארכה של שבועיים, כאשר בתוכם נכללות גם הנשים שמקבלות רק שבוע מחופשת הלידה הנוספת, היא של 217 מיליון שקלים.

ולי מועלם: הארכה של כל שבוע בגין הארכה לתאומים היא 3.75 מיליון שקלים.

יובל יעקובי: מאיזו שנה?

ולי מועלם: 2006.

גדעון סער: האוצר אמר לנו שזה בין 220 ל-400 מיליון.

גדעון סער: הביטוח הלאומי אומר לנו 217 מיליון פלוס שלושה מיליון, דהיינו כ-220 מיליון.

גדעון סער: על מה הסתמכתם בהערכה שלכם?

ולי מועלם: הסתמכנו על התשלומים ששילמנו בשנת 2006.

גדעון סער: והאוצר הסתמך על 2005.

יובל יעקובי: נכון, ועשינו את הספקולציה מה יקרה ב-2007.

ולי מועלם: היה תשלום של 1.3 מיליארד, מתוכם אנחנו לוקחים שישית, שזה 2 חלקי 12 – שבועיים נוספים - זה נותן לנו 217 מיליון.

הלית מגידו: אני מבקשת לקבל את זה בכתב.

ולי מועלם: אין בעיה.

גדעון סער: עכשיו אנחנו מגיעים לסעיף התחולה.

גדעון סער: בעניין זה הייתה לנו נטייה מסוימת בקריאה הטרומית בעניין אורך החופשה, בהתחשב באותו סיכום.

גדעון סער: לאחר מכן הדברים התפתחו כפי שהתפתחו ולא אחזור על זה.

גדעון סער: האפשרויות שעומדות לגבינו לעניין התחולה הן אך ורק תחולה מיידית.

גדעון סער: האפשרויות שעומדות בפנינו לגבי אורך חופשת הלידה נעות מהצעת פרידמן ועד 16 שבועות.

גדעון סער: אני לא רואה סיבה טובה ללכת לקצוות.

גדעון סער: הייתי מעדיף להישאר בנוסח שאושר בקריאה הראשונה.

גדעון סער: מאחר שאנחנו עדיין נצטרך להניח את החוק, אוכל להתייעץ עם חבריי המציעים פעם נוספת אחרי שנאשר את זה.

גדעון סער: יש לי עניין מסוים להעלות את זה אם יתכנס כינוס פגרה של הכנסת.

גדעון סער: הייתי מאוד מעוניין להביא בשורה לעוד מספר משפחות.

גדעון סער: נמסר כאן שיש כל שנה 84,000 נשים שזכאיות לחופשת לידה, שזה יותר מ-7,000 בחודש או 2,000 בשבוע.

גדעון סער: זה אומר שכל שבוע שנקדים נביא בשורה לאותן נשים.

מאירה בסוק: זאת אומרת שאין הסכמה על 2008-2009.

מאירה בסוק: תהיה תחולה מיידית.

גדעון סער: זאת דעתי.

גדעון סער: יש לי הערכה שלממשלה יהיה עניין לחזור בה.

גדעון סער: בכל מקרה, לפני שאני עושה מהלך כזה, אני חייב את הסכמת חבריי.

גדעון סער: אני רוצה לספר לוועדה שלא רק כולנו מודעים למה שהיה כאן במהלך הדיון בוועדה לפני שבוע, גם באולם המליאה נמסר לי על ידי יושב ראש הקואליציה שהממשלה תסכים לסיכום פרידמן ומי שימסור את ההסכמה למליאה יהיה השר איתן.

גדעון סער: ניגשתי לשר איתן והוא אמר שהוא רק לעניין הצעתו של חבר הכנסת אזולאי.

גדעון סער: בסופו של דבר לא הסכימו גם במליאה לנושא הזה, עד כדי כך שניסו לבחון אותנו.

גדעון סער: ראיתי שגם במהלך הסיבוב השני של קריאת השמות חלק משרי הממשלה הצטרפו אלינו – שרים שלא הצטרפו אלינו בעת הסיבוב הראשון.

גדעון סער: אינני יודע אם זה דבר הוגן ואני רוצה לחלוק את השיקול שלי גם עם חבריי המציעים.

גדעון סער: ברגע זה אני לא רוצה ללכת לקצוות, הקצוות הן קיצוץ או תוספת לנוסח שאושר בקריאה הראשונה, אלא אם כן יש לכם דעה אחרת.

יפעת מצנר: אני חושבת שזה ברור שאני והארגון שאני מייצגת היינו מעדיפות 16 שבועות, זאת גם הצעה שעלתה.

יפעת מצנר: החשש שלי הוא שברגע שנשאיר את זה 14 שבועות – זה הישג יפה בפני עצמו – שוב לא נדון בזה ב-50 השנים הקרובות, כמו שהיה מ-1954, וזה החשש שלי.

יפעת מצנר: אם יש הסכמה להאריך, האם אפשר כבר להאריך ל-16, זאת ההצעה של חלק מחברי הכנסת המציעים.

יפעת מצנר: הפחד שלי הוא שנפסיד – תפסת מרובה לא תפסת – לכן אני הולכת בין הטיפות.

יפעת מצנר: הייתי מאוד שמחה אם זה היה 16 שבועות, אני שמחה שיש היענות לזה, הגיע הזמן.

יפעת מצנר: אני מפחדת שיסמנו וי ונישאר עם 14 שבועות לכמה השנים הקרובות.

מאירה בסוק: אני מסכימה עם יפעת, כל ארגון שמכבד את עצמו יבקש אפילו יותר.

מאירה בסוק: אחרי שמרכז המידע הראה לנו מה קורה בכל מדינות המערב אז ברור שהיה רצוי שיהיו אפילו יותר מ-16 שבועות.

מאירה בסוק: אבל יפעת מבינה את הלחצים שקיימים.

מאירה בסוק: אם יושב-ראש הוועדה סבור שניתן להגיע ל-16 שבועות אני בטוחה שהוא יעשה את המאמצים האלה, ואם לא נשמח גם ל-14 שבועות.

גדעון סער: תודה.

גדעון סער: רותי, בבקשה.

רותי הורניק: הרשות לקידום מעמד האישה, אחרי התייעצות פנימית, סבורה שגם אם עמדת הממשלה היא נגד בגלל עלות תקציבית, הרשות רואה את טובת האישה לנגד עיניה ותומכת בכל הארכה שתקדם את ההטבות לנשים.

גדעון סער: תודה.

גדעון סער: המוסד לביטוח לאומי, בבקשה.

שלומי מור: אנחנו לא מתנגדים לכל הארכה, אבל יישום מיידי הוא בעייתי מבחינתנו.

גדעון סער: למה?

שלומי מור: מבחינה טכנית יישומית, ליישם תיקון חוק מהיום להיום זה בעייתי.

גדעון סער: אז תיערכו מעכשיו וזה לא יהיה מהיום להיום.

גדעון סער: הייתה לי חלופה של היועצת המשפטית, שהצעת החוק תחול גם על עובדת אשר כבר מצויה בחופשת לידה, ואז הייתה צריכה לעלות שורה של שאלות.

הלית מגידו: יש יחס משלים בין השאלה של הבחירה לשאלה של הזכות; ככל שהתחילה היא מיידית יותר, לטעמי יש להחיל את זה על עובדת שעדיין לא יצאה לחופשת לידה.

הלית מגידו: גם היא תדע כמה זמן יש לה, וגם המעסיק שלה, שמסתמך על החוק.

גדעון סער: אם התחולה מיידית אני יכול להחיל את זה על מי שבהיריון.

הלית מגידו: בהיריון בוודאי, אבל עדיין לא יצאה לחופשת לידה.

גדעון סער: זאת אומרת, מדובר על תחולה יותר רחבה.

הלית מגידו: ההפך, יותר צרה.

הלית מגידו: אם נדחה את תחילתו של החוק, הרי אין שום מניעה להחיל את זה גם על עובדת שבאותו מועד כבר בחופשת לידה, כי המעביד שלה כבר יודע שהיא תהיה זכאית ל-14 שבועות.

הלית מגידו: להבדיל, אם תחילתו של החוק תהיה מיידית ייתכן מצב שבמועד תחילת החוק עובדת מסוימת מצויה בחופשת לידה.

הלית מגידו: כשהיא יצאה לחופשת לידה המעביד שלה ידע שיש לו 12 שבועות והוא נערך בהתאם, שוכר שירותיה של עובדת זמנית, אבל עושה את זה רק ל-12 שבועות.

הלית מגידו: אם במהלך התקופה הזו ניטיב עמה ונאריך לה את תקופת חופשת הלידה בשבועיים, לא רק שאנחנו עלולים להעמיס על מנגנון הביטוח הלאומי מבחינת חישובים של עוד שבועיים, אלא אנחנו גם פוגעים באופן שהוא לטעמי לא סביר בזכויותיהם של המעסיקים.

גדעון סער: אם כך, את תומכת בחלופה א'.

הלית מגידו: אני תומכת באחת משתי חלופות; אם אדוני מחליט על תחילה מיידית הרי שזה צריך להיות רק על עובדת, שלא רק שלא ילדה, אלא שגם לא נמצאת בחופשת לידה; או, בהתחשב בבקשותיהם של נציגי הממשלה, לדחות את תחילתו של החוק אבל אז ללכת אחורה ולהחיל את זה גם על עובדת שכבר נמצאת בחופשת לידה, אפילו אם היא עדיין לא ילדה.

גדעון סער: יהיה לכם נוח אם אלך אחורה ואחיל את זה רטרואקטיבית?

ולי מועלם: זו אפשרות להחיל את זה על מי שנמצאת כבר בחופשת לידה במועד תחילתו של חוק.

דארין יעקוב: זה לא ממש רטרואקטיבי, אלא רק במובן המשפטי.

דארין יעקוב: יכול להיות שתחולה מיידית היא - - -

גדעון סער: זה רטרואקטיבי במובן זה שהאישה טרם ילדה או טרם יצאה לחופשת לידה.

שלומי מור: זה עלול להביא לסיטואציה אחרת, שמישהי כבר סיכמה עם מעסיקה במועד מסוים, ואכן היא חוזרת בעוד שבועיים, מכיוון שהתחולה היא רטרואקטיבית היא תיפגע, היא לא תזכה לתוספת של השבועיים אחרי שהיא כבר חזרה לעבודה.

שלומי מור: אז היא תגיד שזה לא פייר, היא חזרה לעבודה כי היא סיכמה על זה ולפי התחולה והתחילה היא לא זכאית.

יפעת מצנר: אז אולי החלופה הראשונה עדיפה מבחינת ההיערכות.

גדעון סער: אין מצב שתהיה תחולה פרוספקטיבית במובן שעליו אנחנו מדברים, והיא גם תהיה עוד כמה חודשים.

גדעון סער: לכן, אני קובע שהתחילה תהיה מיידית, מהפרסום ברשומות.

גדעון סער: כמה זמן צריך להמתין לפרסום?

הלית מגידו: לכל המאוחר עשרה ימים ממועד קבלתו של החוק בקריאה שלישית.

גדעון סער: התחילה תהיה מיידית.

הלית מגידו: אני ממליצה לאדוני שזה יחול רק על עובדת שלא ילדה עדיין במועד התחילה ולא יצאה לחופשת לידה.

הלית מגידו: כלומר, מישהי שיצאה לחופשת לידה או ילדה לאחר מועד התחילה.

גדעון סער: זה מקובל עליי.

גדעון סער: אעשה מאמץ שהפרסום ברשומות יהיה מהיר.

גדעון סער: אפשר לזרז את הדברים האלה.

הלית מגידו: אעשה כל מאמץ.

גדעון סער: המוסד לביטוח לאומי ייערך, ידע שהדבר הזה עומד לפתחו.

גדעון סער: השאיפה שלי היא לאשר את זה במהלך הפגרה.

גדעון סער: אם יהיה כינוס פגרה, הוא יהיה, להערכתי, בחודש אפריל.

גדעון סער: הוא כבר לא יהיה לפני חג הפסח, הוא יכול להיות רק בין ה-10 באפריל ועד תחילת המושב, ב-7 במאי.

גדעון סער: אם לא יהיה כינוס פגרה נביא את זה בשבוע הראשון של הכנס, שהוא בין ה-7 ל-9 בחודש מאי.

גדעון סער: לדעתי, זה דבר יותר טוב מאשר ללכת אחורה.

שלומי מור: אם אדוני עומד על תחילה מיידית, מיד עם פרסום החוק, אני לא רואה מדוע יש לפגוע בנשים שטרם הפרסום לקחו חופשה קודם ללידה.

שלומי מור: הדבר הזה יביא לכך שהתיקון לא יחול עליהן.

גדעון סער: נכון.

גדעון סער: אתה אומר שנעשה קריטריון יחיד והוא הלידה ולא חופשת לידה.

גדעון סער: יש בזה דבר אכזרי, לבוא למי שעוד לא ילדה במועד תחילת החוק – נגיד מישהי שהיא בשמירה היריון והיא צריכה לקחת את חופשת הלידה קודם - - -

הלית מגידו: משלמים להן את דמי הלידה אחרי השבועיים הנוספים?

הלית מגידו: האם תשלום דמי הלידה יהיה נפרד או שהוא משולם כתשלום אחד?

ולי מועלם: תשלום אחד.

שלומי מור: בדרך כלל התשלום הוא 45 ימים אחרי שהתחילה חופשת לידה.

ולי מועלם: התשלום הוא תוך שבועיים מיום הגשת התביעה לדמי הלידה.

ולי מועלם: לכן, אם התחילה תהיה על מי שילדה ביום התחילה, יהיה לי עוד זמן התארגנות לשלם לה.

גדעון סער: אני חושב שיש לעשות את זה לפי הקריטריון המקורי.

גדעון סער: דהיינו, עובדת אשר טרם ילדה.

גדעון סער: אני לא רוצה לקפח מישהי שהיא בחופשת לידה.

דארין יעקוב: הבעיה חריפה יותר מצד המעסיק.

דארין יעקוב: הביטוח הלאומי יכול לפתור את בעיית ההתארגנות עד תחילת מאי, אבל מה עם מעסיק?

דארין יעקוב: אנחנו עכשיו בפגרת פסח, ויכול להיות שאותן נשים שתלדנה בתחילת מאי יצאו לחופשה ולקחו כמה ימים - - -

גדעון סער: הוא כבר הרוויח את זה שהוא נתן חופשת לידה על החג.

דבי אליעזר: העליתי את השאלה הזאת למעסיקים.

דבי אליעזר: הבנתי שהנציג שלהם לא יגיע והוא הרשה לי להביע את עמדתו בעניין.

דבי אליעזר: הוא דיבר על יום תחילה של שלושה חודשים מיום פרסום החוק.

דבי אליעזר: הוא לא הביע דעתו בקשר לנושא התחולה.

דבי אליעזר: אם הולכים לקולא מבחינת התחולה, אני מציעה שאדוני ישקול שוב את נושא התחילה.

גדעון סער: התחילה תהיה מיידית.

גדעון סער: כל נציגי המעסיקים קוראים עיתון, גולשים באינטרנט או צופים בטלוויזיה, הם יודעים שהכנסת עוסקת בזה.

ולי מועלם: לפחות שזה יהיה תאריך מובן.

גדעון סער: התאריך יהיה מובן - יום הפרסום ברשומות.

גדעון סער: עובדת שטרם ילדה באותו יום.

הלית מגידו: אני מבינה אבל אני עומדת על דעתי; אני חושבת שיש כאן פגיעה יתרה בזכויות המעסיקים.

הלית מגידו: אם צריך תאריך ברור, אני חושבת שזה מאוד ברור מתי אישה יוצאת לחופשת לידה.

גדעון סער: מה קורה עם אישה שיצאה לפני הלידה מטעמים רפואיים.

הלית מגידו: גם אינטרס הציפייה שלה היה ל-12 שבועות.

הלית מגידו: תוך כדי זמן חופשת הלידה אנחנו רוצים לשפר את מצבה, אבל שיפור המצב הזה – שהוא ברור ונכון – בא על חשבון הצד השני, שגם לו יש אינטרס ציפייה.

הלית מגידו: האישה כבר יצאה לחופשת לידה, הוא מתארגן לכך שהיא עתידה לחזור אחרי 12 שבועות.

הלית מגידו: ייווצר מצב שבמחצית הדרך – אחרי שישה שבועות – היא אומרת לו שהיא חוזרת אחרי שמונה שבועות.

יפעת מצנר: המעסיק כבר מצא לה פתרון.

דארין יעקוב: הציפייה היא למועד היציאה לחופשה ולמועד החזרה לעבודה.

דארין יעקוב: הציפייה היא לא למועד לידה.

הלית מגידו: אבל ברגע שהיא ניצלה ויצאה קודם לחופשה, הוא כבר ערוך.

שלומי מור: נראה לי שמה שאנחנו אומרים זהה.

שלומי מור: אם התחולה רק על מי שילדה במועד התחילה, לא יהיו מעסיקים שציפו שהעובדת תחזור יותר מוקדם.

יובל יעקובי: היא לקחה את חופשת הלידה ביודעה שהיא לוקחת חופשה ל-12 שבועות וגם המעסיק ידע את זה.

יובל יעקובי: שניהם ידעו על 12 שבועות.

יובל יעקובי: אני מפנה את חבר-הכנסת סער לראות את חדרי הלידה ב-11:50 בלילה יום לפני התחילה - - -

גדעון סער: יזורזו לידות?

יפעת מצנר: את אותו נימוק אפשר גם להגיד למעסיק שנערך ל-12 שבועות וביום הלידה האריכו את החופשה בעוד שבועיים.

יפעת מצנר: השיקול הזה הוא תמיד רלוונטי לתקופת מעבר.

יובל יעקובי: אבל גם הפוך זה נכון, השאלה היא מה האיזון.

יובל יעקובי: גם היולדת שיצאה לחופשת לידה לא ידעה שחבר הכנסת סער מתכוון להעביר את החוק והפרסום ברשומות יהיו בדיוק ביום הספציפי הזה.

יובל יעקובי: מה היא אשמה שהיא ילדה ביום זה וזה ולא ביום אחר?

יובל יעקובי: זה אותו דבר.

יפעת מצנר: אפשר להגיד את זה על כל תקופת מעבר.

יובל יעקובי: נכון, צריך איזון, זה הכול.

מאירה בסוק: תמיד יש את הבעייתיות הזאת, לכן אני חושבת שצריך להתחיל וזהו.

מאירה בסוק: לקבוע את יום הלידה וזהו.

גדעון סער: אני נאלץ לקבל את עמדת היועצת המשפטית של הוועדה, שנתמכת על ידי נציגי התמ"ת ומרד המשפטים, רק מפני שאני עומד על תחילה מיידית.

גדעון סער: אני רואה בזה חשיבות גדולה מאוד כדי שלא תהיה טענה של פגיעה באינטרס המעביד.

גדעון סער: התחולה על עובדות שטרם ילדו או טרם יצאו לחופשת לידה ביום הפרסום.

גדעון סער: אם כך, אנחנו יכולים לעבור להצבעה.

גדעון סער: אני קובע שהחוק אושר לקריאה שניה ושלישית פה אחד.

גדעון סער: אני מודה לכולם.

יובל יעקובי: לממשלה יש זכות הסתייגות לעניין אורך חופשת הלידה.

גדעון סער: לממשלה שמורה להגיש הסתייגות.

גדעון סער: אבל חבל, אפילו אין לחוק משמעות תקציבית כמשמעו בחוק יסוד: משק המדינה.

גדעון סער: מדובר על ארבעה מיליון שקלים בשנה.

גדעון סער: אתם יכולים, אבל זה יציג אתכם בצורה לא סימפטית.

גדעון סער: תודה רבה לכולם, אני נועל את הישיבה.