הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 31, 2007-01-09 11:30

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לאדוני שר התמ"ת אלי ישי, שמכבד אותנו ביום החשוב הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: הוא בא בלי הזמנה וחלק מהאנשים מופתעים על שהגעת לפה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לאדוני שבחר לפנות מלוח הזמנים הצפוף שלו.

רוחמה אברהם-בלילא: וכמי שמכירה אותך, אתה מאוד מצדד הן בקידום מעמד האישה והן בכל מה שקשור למגזר העסקים הקטנים והבינוניים במדינת ישראל.

רוחמה אברהם-בלילא: כמי שלקחה על עצמה בכנסת הקודמת את כל הסוגיה של הטיפול במגזר העסקים הקטנים והבינוניים, שנמדד בכ-400 אלף אנשים, שלהם יש עסקים קטנים ובינוניים, כנסת ישראל חוגגת כי זו בהחלט איזו שהיא הפנמה של שינוי תפיסה ממשלתית וכן שינוי תפיסה של הכנסת כלפי מגזר העסקים הקטנים והבינוניים.

רוחמה אברהם-בלילא: סקירה קצרה: בכנסת הקודמת הקמנו את קרן "תבור", שעד עתה נתנה כ-600 מיליון שקלים במסגרת הלוואות לבעלי עסקים קטנים ובינוניים.

רוחמה אברהם-בלילא: מיד אפרט לגבי הנושא של נשים בפרט אבל מה שחשוב הוא, שמבחינת התשואה שהיה למגזר הזה וההשלכה הישירה שיש לו על תקציב מדינת ישראל, מדוח שקיבלתי, למרות שאני לא עוסקת בזה בצורה ישירה, אדוני השר, מדוח שקיבלתי בתום 3 שנות פעילות שלכם, הצלחנו לחסוך למדינה הרבה מאוד כסף.

רוחמה אברהם-בלילא: ובמונחים של כסף אני מדברת על עצם העובדה שהצלחנו למנוע מ-23 אלף בעלי עסקים להצטרף למעגל האבטלה, שזה אומר שמירה או חיזוק המצב הקיים, ולעזור בכל מה שקשור למלחמה בתופעה של מעגל האבטלה במדינת ישראל.

רוחמה אברהם-בלילא: מצד שני, הצלחנו ליצור למעלה מ-4000 מקומות עבודה חדשים.

רוחמה אברהם-בלילא: במונחים של עלות מול תועלת, כאשר אתה רואה מה הקרן עשתה לטובת משק המדינה, אתה רואה דבר אחד פשוט מבחינת החיסכון בעלויות: לא צמצמנו את מעגל התשואה או התעסוקה, לא צמצמנו את פריון הייצור אלא הגברנו אותו.

רוחמה אברהם-בלילא: תחשבו מה היה יכול לקרות אלמלא אותה קרן שפועלת לגבי מעגל האבטלה, שהיה הולך וגדל.

רוחמה אברהם-בלילא: כמו כן, מערכת תקציבית שנמדדת בכ-5000 שקלים בממוצע לכל עובד, תכפילו את זה ב-27 אלף אנשים, מה היה קורה אם הם היו מצטרפים למעגל האבטלה.

רוחמה אברהם-בלילא: לעניות דעתי, זה נמדד בלמעלה ממיליארד שקלים.

רוחמה אברהם-בלילא: וכל זה מהמקורות שהמדינה הצליחה להעמיד לרשות בעלי העסקים.

רוחמה אברהם-בלילא: לגבי הנושא של הנשים, כמי שמאמינה מאוד ביכולות הנשים וכמי שסוברת שיש לנו מכשלה אחת עיקרית והיא שאנחנו צריכות להיות שלמות עם עצמנו, אם אנחנו כשירות לצאת למעגל העבודה ולפתח קריירה משלנו וכן, אני מחדדת, אם יש לנו את הכוחות גם לפתוח עסק משלנו.

רוחמה אברהם-בלילא: השנה, אני חייבת לציין את הרשות לעסקים קטנים, שעושה עבודה מדהימה.

רוחמה אברהם-בלילא: בכנסת הקודמת, לי, כחברה בוועדת הכספים, יצא לעזור להם הרבה מאוד בהעברות תקציביות.

רוחמה אברהם-בלילא: אתה יודע שהכל מתחיל ונגמר בכסף.

רוחמה אברהם-בלילא: לגבי הנשים, אני החלטתי יחד עם לילך, הסמנכ"לית, לנסות ולמצוא תכנית וזו הבשורה שאני, כיושבת ראש ועדת הכנסת בכנסת הנוכחית יכולה להביא לוועדה לקידום מעמד האישה.

רוחמה אברהם-בלילא: כרגע נבחנת אופציה של עידוד נשים בכל מה שקשור לפתיחת עסק עצמאי, בין אם זה עסק קטן.

רוחמה אברהם-בלילא: כאשר אני רואה נשים שיש להן כישורים בקוסמטיקה ולחלקן כישורים במאפים או בבישולים וכולי, העלויות שכרוכות בפתיחת עסק פחותות בהרבה מאשר אצל הגבר.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו שוקדים על בניית תכנית, ולקחתי זאת תחת חסותי, לבדוק את האופציה הזאת יחד עם הסוכנות, שהביעה רצון עז להשתתף בתכנית הזאת ולעודד יותר נשים, בעיקר שתהיינה מצפון הארץ, לפתוח עסקים משלהן כאשר עלות ההלוואה או סך ההלוואה שהן יצטרכו לקחת נאמד בסביבות ה-20 אלף שקלים, פלוס מינוס.

רוחמה אברהם-בלילא: מה שאני מנסה כרגע לחתור, אנחנו עדין בגיבוש התכנית הזאת, הרי הצפון עבר מלחמה קשה והוא שותק להרבה מאוד זמן.

רוחמה אברהם-בלילא: מצד שני, יש רצון של נשים לפתוח עסקים ולהשתלב במעגל העבודה ואנחנו צריכים לאפשר להם זאת.

רוחמה אברהם-בלילא: וכפי שלקחתי את הסוגיה של הקרן לעסקים קטנים, שלאחר 3 שנות פעילות היא עובדת בהצלחה מרובה, אני לא רואה למה לא להפנות את המשאבים הללו גם לטובת נשים במדינת ישראל וכולי.

רוחמה אברהם-בלילא: לכן, אני בודקת את האפשרות שאישה, לאחר שתחליט שהיא פותחת עסק, לאחר שתגיע להשלמה שהיא מסוגלת לעשות את זה, זה יהיה במהלך צמוד יחד עם מט"י, אשר ילוו את אותן נשים.

רוחמה אברהם-בלילא: הן תעבורנה הדרכה איך פותחים עסק, מה נדרש מהן, איזה מוצר יש להן, איך זה עומד בתחרותיות מול השוק וכיצד מפתחים את זה.

רוחמה אברהם-בלילא: אם נשים תגענה למצב שבו הן שורדות מעל שנה, חלק מההלוואה ושוב, אני בודקת את זה עם הסוכנות, יהפוך למענק.

אליהו ישי: זה דבר חשוב מאוד.

רוחמה אברהם-בלילא: כרגע זה מתגבש.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו עובדים עם הרשות לעסקים קטנים ובינוניים.

אליהו ישי: ככל שההישגים גדולים יותר, המענק גדול יותר וזה מתמרץ.

אליהו ישי: הרעיון טוב.

רוחמה אברהם-בלילא: כרגע אנחנו מגבשים את קביעת הקריטריונים.

רוחמה אברהם-בלילא: כמו כן, לראות איך אנחנו עושים את זה בשילוב הממשלה, תקציבים ממשרדך, אדוני השר וגם מהסוכנות היהודית.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מקווה שנצליח לגבש את הדברים ונוכל לצאת בצורה יותר מסודרת.

רוחמה אברהם-בלילא: יחד עם זאת, אני חושבת שנכון יהיה להמשיך בכל מה שהצלחנו לעשות ב-3 השנים האחרונות, להמשיך במגמה של שינוי התפיסה הממשלתית לגבי המגזר העסקי.

רוחמה אברהם-בלילא: בכל המדינות המתוקנות בעולם, מזמן הפנימו את זה.

רוחמה אברהם-בלילא: ביפן, שליש מתקציב המדינה הזאת עובר לעסקים הבינוניים והקטנים.

רוחמה אברהם-בלילא: תראה איזה תשואה יש לזה.

רוחמה אברהם-בלילא: תחשבו במושגים של השמה.

רוחמה אברהם-בלילא: נניח שאתה רוצה לפתור את בעיית האבטלה במדינת ישראל.

רוחמה אברהם-בלילא: כמה קשה לקחת 100 עובדים ולנסות להכניס אותם למפעל גדול אחד.

רוחמה אברהם-בלילא: מצד שני, כמה קל להכניס עובד אחד ל-100 עסקים קטנים.

רוחמה אברהם-בלילא: זה דבר זמין, נגיש, דבר שניתן לעשות אותו.

רוחמה אברהם-בלילא: אשמח לכל שיתוף פעולה בעניין הזה כי אני מאמינה מאוד גדולה בסקטור הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: יש שם תשואות מיידיות.

רוחמה אברהם-בלילא: ביקרתי בוושינגטון לפני שנתיים ונפגשתי עם יד ימינו של הנשיא בוש, יושב ראש הרשות של העסקים הקטנים ולמדתי לראות איך כל העסק הזה מורכב.

רוחמה אברהם-בלילא: יש להם 4000 עובדים שמסתובבים ברחובות, מדברים עם בעלי עסקים, מדברים עם איגודים, איך הם יכולים תוך כדי שינוי חקיקה להביא לשינוי חקיקה בצורה הכי מיידית.

רוחמה אברהם-בלילא: גם בקונגרס, ברגע שיש איזו שהיא בעיה, והיא נמצאה כבעיה משותפת, נותנים לזה מענה חוקתי בצורה המהירה והזריזה ביותר.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני השר, אדוני יושב ראש הועדה - -

גדעון סער: סיכמנו שאת היושבת ראש היום.

רוחמה אברהם-בלילא: נכון, אבל אני לא יכולה בלעדיך.

רוחמה אברהם-בלילא: אתה, כיו"ר הוועדה, זו הפעם הראשונה שגבר מחליט לקחת את הוועדה הזאת ולעשות בה הרבה.

רוחמה אברהם-בלילא: ותאמינו לי, שהוא עושה הרבה מאוד.

גדעון סער: יש לי הרגשה שזה יהפוך לדבר נפוץ.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מסכימה.

רוחמה אברהם-בלילא: ברשותכם, לפני שאפתח את הדיון החשוב, השר יאמר השר את דבריו.

רוחמה אברהם-בלילא: לאחר מכן, נשמע סקירה ממר שמואל רוזנמן, שהוא יושב ראש הרשות לעסקים קטנים.

אליהו ישי: אני רוצה להודות לרוחמה.

אליהו ישי: אני חושב שבשנים האחרונות היא משקיעה מאמצים אדירים ויש לה הישגים משמעותיים להגברת המודעות לעסקים קטנים.

אליהו ישי: היום הוא יום חג אמיתי שבעתיים.

אליהו ישי: אני מגדיר את יום העסקים הקטנים כיום העסק הגדול.

אליהו ישי: אם ניקח את כל העסקים הקטנים, כ-400 אלף עסקים קטנים, 1.2 מיליון מועסקים, 96% מסך כל העסקים בארץ, הרי שזה עסק גדול ביותר והעסק הגדול ביותר של מדינת ישראל.

אליהו ישי: אם נדע להתייחס לזה כעסק הגדול ביותר ,אם זה בתיקוני חקיקה והעברת תקציבים, ואני אומר לך שהמשרד שלי, יחד עם הסוכנות והג'ויינט והתמ"ת, אני מוכן לסייע בתקציבים, לקדם ולפתח.

אליהו ישי: בהשוואה למדינות אחרות בעולם, העסקים הקטנים באוכלוסיית הנשים הם פחות ממדינות אחרות בעולם וצריך לתקן את זה.

אליהו ישי: אני שומע שהאוכלוסייה החרדית משפרת את הנתונים האלה כי גם שם יש את הרעיון של הנשים בעבודה וזה לא נראה כל כך בעבר.

אליהו ישי: זה תופס יותר ויותר תאוצה וזה משפר את המצב הסטטיסטי שלנו מול מדינות אחרות בעולם.

אליהו ישי: אין ספק שאפשר לקדם ולפתח את העצמה והיכולות הגבוהות של הנשים.

אליהו ישי: אני אומר את זה בכל מקום ואני מאמין גדול ביכולות האדירות שלכן.

אליהו ישי: ההתייחסות של הממשלה לעסקים הקטנים היא לא כפי שהייתי מצפה.

אליהו ישי: אני הקמתי שני סוגי וועדות, כדי לקבוע את העסקים הקטנים, באיזו מסגרת זה יהיה.

אליהו ישי: כי חשוב לי שזה יהיה מקום עם יכולות גבוהות.

אליהו ישי: אם נחבר לבירוקרטיות ופרוצדורות קשות, אנחנו מראש כובלים את זה.

אליהו ישי: כמובן, זה צריך להיות על פי כל הכללים אבל באופן עצמאי יותר.

אליהו ישי: כמו כן, יש צוות שעומד בראשו שמעון, היועץ הכלכלי שלי, ואנחנו מביאים את כל הגופים ובעלי העניין להציע הצעות ותיקוני חקיקה, תקנות כאלה ואחרות שייצרו קטליזאטור אמיתי ובסיס טוב לפיתוח העסקים הקטנים בארץ, על כל המגזרים.

אליהו ישי: אני מסכים עם כל מה שאמרת בעניין, רוחמה.

אליהו ישי: דיברנו על זה הרבה והרבה מדברים ואם לא מדברים לא מגיעים למעשה, אבל בסופו של דבר העיקר הוא המעשה.

אליהו ישי: בסופו של דבר, הדיבורים מביאים לחשיבה ולהוצאת הדברים אל הפועל אבל המבחן הוא במעשה.

אליהו ישי: בשיתוף פעולת ממשלה וכנסת, תאמינו לי שאפשר להגיע למעשים.

אליהו ישי: אני מאמין שזה יצמצם באופן משמעותי את האבטלה במדינת ישראל.

אליהו ישי: זה בסיס איתן לצמצום פערים חברתיים.

אליהו ישי: 1.2 מיליון מועסקים זה לא דבר פשוט.

אליהו ישי: 280 מיליארד זה הפדיון השנתי, שליש הפדיון העסקי במדינה.

אליהו ישי: הדברים הם משמעותיים מאוד ואין לי שום ספק שאם נעבור לפסים המעשיים, הרצון הטוב, המסירות הרבה והובלת הדברים על ידי חברי כנסת ובמיוחד את, רוחמה, כי שנים את מדברת על העניין הזה והצלחת לעשות דברים עם כל הקשיים שיש, ואני חושב שהיום יש מודעות רבה ואפשר לפתח את זה באופן משמעותי, אני אעשה הכל לסייע ולעזור.

רוחמה אברהם-בלילא: אני יכולה לזרוק כפפה?

רוחמה אברהם-בלילא: בא תכריז כאן והיום שהשנה אתה מכריז עליה כשנה לקידום העסקים לקידום נשים במדינת ישראל.

רוחמה אברהם-בלילא: בא נלך על זה יחד ונבנה תכנית.

רוחמה אברהם-בלילא: שנת 2007 היא שנת קידום העסקים בקרב נשים.

אליהו ישי: את מתפרצת לדלת פתוחה.

אליהו ישי: הכפפה נכנסה לי מיד ליד.

רוחמה אברהם-בלילא: אז האם אדוני מכריז?

אליהו ישי: אנחנו חייבים לעשות את זה כדי שנוכל לעמוד סטטיסטית מול העולם כולו מבחינת תעסוקת נשים.

אליהו ישי: אולי זה יהיה בסופו של דבר קטלי

אליהו ישי: זטור שיוביל קדימה את כל הצעות החוק ואת העניין של עסקים קטנים.

אליהו ישי: אני מכריז בשמחה רבה.

רוחמה אברהם-בלילא: אחרי ההכרזה, יש לי רעיון - -

גדעון סער: הקמת ועדת משנה בראשות חברת הכנסת רוחמה אברהם.

גדעון סער: כתבתי את זה עכשיו, בלי לדבר אתך.

רוחמה אברהם-בלילא: זה בסדר, אבל חוץ מזה?

אליהו ישי: אני חושב שלראשונה יש יושבת ראש ועדת כנסת אישה.

רוחמה אברהם-בלילא: כדי שההצעה הזאת תצא לפועל, אני מציעה להביא הצעה תכליתית שהממשלה תגיד, וההצעה תבוא ממך, אדוני שר התמ"ת, ששנת 2007 מוכרזת - -

אליהו ישי: אני מקווה שזה יחד עם יושב ראש ועדת המשנה של הוועדה לקידום מעמד האישה – רוחמה אברהם.

רוחמה אברהם-בלילא: אין בעיה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך מאוד, אדוני השר.

גדעון סער: גברתי יושבת ראש הישיבה, אדוני השר, אני רוצה להגיד כמה דברים בנוכחותך: עסקים קטנים מגלמים גם ערך חברתי של שוויון הזדמנויות, לפי דעתי, כי ההון בחברה הקפיטליסטית, המודרנית וגם אצלנו, בישראל, מרוכז בידי מעט מאוד ידיים ולמעשה, הדחיפה של העסקים הקטנים והבינוניים אמורה להביא לפיזור ההון ולא רק אלא גם לצדק חברתי.

גדעון סער: אגב, בכל העולם עסקים קטנים ובינוניים, נדחפו על ידי כוחות חדשים בחברה, לפעמים משולי החברה.

גדעון סער: למשל - על ידי גלים של הגירה ובמובן הזה, אני חושב שהתפקיד של נשים במשבצת הזאת עדין לא מוצה.

גדעון סער: זה דבר שאנחנו נראה אותו יותר ויותר.

גדעון סער: הוא חשוב לכלכלה והוא חשוב להשיג את היעד שאתה , כשר ותיק, רואה בוודאי בכל ישיבה שבה משרד האוצר בא ואומר מה הבעיה המרכזית בכלכלה הישראלית, אחוז ההשתתפות בשוק העבודה.

גדעון סער: אותו יעד של העלאת אחוז ההשתתפות בשוק העבודה, על ידי יזמות נשית בעסקים קטנים ובינוניים יכול לצמוח.

גדעון סער: אדוני השר, אני רוצה לנצל את הישיבה.

גדעון סער: היתה לנו שיחה טובה עם מנכ"ל משרד התמ"ת בה שוחחנו על מעונות יום ועל הרבה מאוד דברים ולמדנו שחלק מהדברים תקועים עקב חוסר היכולת לגמישות תקציבית בתוך המשרדים.

גדעון סער: פניתי לשר האוצר בעניין הזה, כדי לסייע למשרדך על מנת לשחרר כספים אשר בשיטה הקיימת לא ניתן לנייד אותם מסעיף לסעיף.

גדעון סער: אני רוצה לנצל את ההשתתפות שלך כאן

גדעון סער: כדי להעלות נקודה נוספת והיא הצעת חוק שבימים אלה הוועדה עוסקת בה והיא הצעת חוק הכרה בהוצאות כייצור הכנסה כהוצאה מוכרת במס של טיפול בילדים, של חברת הכנסת רוחמה אברהם ושלי, שאליה הוצמדו עוד.

גדעון סער: כלומר, אנחנו דנים ב-5 הצעות חוק פרטיות, שבפעם הראשונה הגענו להבנה עם משרד האוצר שאפשר להעביר אותה בקריאה טרומית.

גדעון סער: השלב שגבו אנחנו במקביל מקיימים דיון ואמורים ללבן את זה מול האוצר כדי לנסות להגיע להבנה איך אנחנו מגיעים לנוסחה מקובלת להעלאתה לקריאה ראשונה.

גדעון סער: זאת השאיפה שלי.

גדעון סער: אני חושב שזה דבר שכולם מסכימים עליו, שנותן צדק חברתי, שנותן יותר השתתפות בשוק העבודה, נותן דחיפה רצינית לכלכלה ומטעמים כאלה ואחרים הרבה מאוד שנים היה תקוע.

גדעון סער: יש לנו קואליציה מאוד רחבה בכנסת שרוצה לקדם את הנושא הזה.

גדעון סער: אני לא משלה את עצמי שזה יהיה קל.

גדעון סער: בכל המדינות המתקדמות, בצרפת, בספרד, בארה"ב ובקנדה יש מודל כזה או אחר של הכרה בהוצאות של טיפול בילדים כי ברור שזה כורח של החיים המודרניים וכורח של החיים הקרייריסטים, ואף הורה לא מפקיד את הילד שלו מרצונו בידיים אחרות.

גדעון סער: בוודאי שיש פה מרכיבים חברתיים חשובים ביותר.

גדעון סער: ההתחייבות שלי מול האוצר היתה שאני מנסה להגיע אתם להבנה ולהסכמה במהלך המושב הנוכחי ואני מקווה שנצליח.

גדעון סער: אם לא, אני אהיה במושב הבא משוחרר מההתחייבות הזאת.

גדעון סער: אני מקווה שזה יהיה בהבנה.

גדעון סער: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת כי אני חושב שנזדקק לכוח שלך, באופן אישי, שאני בטוח שהוא תומך והכח של סיעת ש"ס על מנת להוביל פריצת דרך בעניין הזה.

גדעון סער: בסופו של דבר היא גם רלוונטית למשרד התמ"ת ולתקציבים שלו, כי אין ספק שברגע שאתה מכיר במעונות יום כהוצאה מוכרת, בין אם זה על דרך של ניכוי ובין אם על דרך של זיכוי, זה בא לידי ביטוי מיידי בהיקף של "צריכת" המעונות לילדים.

גדעון סער: דבר נוסף, אני חושב שאנחנו צריכים להקים את ועדת המשנה הזאת ולא דיברנו על זה מראש אלא הדבר נעשה תוך כדי הדברים.

גדעון סער: לא בכדי ביקשתי מחברת הכנסת אברהם לנהל את הדיון הזה כי היא ניהלה מאבק בוועדת הכספים גם בקדנציה הקודמת בנושא של עסקים קטנים ובינוניים והיו לה הישגים חשובים.

גדעון סער: אני חושב שצריכה להיות ועדת משנה של הוועדה הזאת אשר תרכז את הטיפול בנושא הזה.

גדעון סער: הייתי מאוד שמח אם הייתי מסכימה לעמוד בראשה ואם כן, הייתי מנסה לגבש הצעה, לקראת הישיבה מחר, שחברים נוספים יצטרפו לוועדה שבראשותך כדי לקדם את הנושא הזה.

גדעון סער: אני מודה לך, אדוני השר.

גדעון סער: אתה מצטרף לשורה ארוכה מאוד של אישים שמגיעים לוועדה, שכוללת את שר האוצר, את ראש הממשלה ואת הרמטכ"ל.

גדעון סער: הוועדה הזאת הופכת להיות ועדה מרכזית מאוד בכנסת.

גדעון סער: צר לנו על וועדות אחרות שיכול להיות שאיבדו ממעמדן עקב כך, אבל אני אומר שקיבלת היום החלטה מהירה באינסטינקט מהיר.

אליהו ישי: לא הזמנתם אותי לכאן אלא באתי בעצמי.

אליהו ישי: בהצלחה.

עמירה דותן: אני רוצה להוסיף לגבי אוכלוסייה מאוד מסוימת של המפונים, שבתוכה יש יזמיות ושניתן להם טיפים - -

אליהו ישי: אני מטפל בהן.

עמירה דותן: אני רוצה להודות לך באופן אישי בפני כולם.

עמירה דותן: בעיקר במגזר הזה יש אוכלוסייה שצריך לעזור לה ואהיה אתך בקשר.

אליהו ישי: אני אעשה את הכל.

רוחמה אברהם-בלילא: חברות יקרות, אדוני היושב ראש, כמו שאמר השר, אין ספק שהתוצר של הדיבורים זה מעשה אחד גדול.

רוחמה אברהם-בלילא: אם הגענו למצב שבו השר הרים את הכפפה ואמר שיהיה מוכן לבדוק את האופציה להכריז במסגרת שנת התקציב 2007 כהצעת מחליטים שלנו, אני אפנה מכתב לראש הממשלה שבו ייכתב ששר התמ"ת הבטיח לעשות כן ואני מקווה, שאכן נעשה את זה בזמן הקרוב.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לפתוח את היום החשוב הזה בדיון.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה שיתחיל אותו מר שמואל רוזנמן, ראש הרשות לעסקים קטנים.

שמואל רוזנמן: תודה לחברת הכנסת אברהם על ניהול הישיבה וגם מזכויות העבר וההווה.

שמואל רוזנמן: אדוני היושב שראש, חבר הכנסת גדעון סער, שמי שמואל רוזנמן, יושב ראש הרשות לעסקים קטנים.

שמואל רוזנמן: הנושא של העצמת נשים או מציאת או דחיפה לנושא של יזמות באוכלוסיה של הנשים צריך להיות על סדר היום הלאומי.

שמואל רוזנמן: אנחנו מכירים מספר גופים שעובדים ונראה לי, שאנחנו נמצאים הרבה מאוד ברמה של דקלרציות.

שמואל רוזנמן: אני לא ראיתי שמדינת ישראל, בתחום כל שהוא, הצליחה להוציא תכנית רב שנתית.

שמואל רוזנמן: בכל שנה מחדש מתקצבים ומנסים להגדיר את אוכלוסיות היעד.

שמואל רוזנמן: אני מדבר על 3 או 4 אוכלוסיות יעד שנכנסות תחת קורת גג אחת והיא הנושא של יזמות נשית.

שמואל רוזנמן: בתוך הפלח הגדול הזה, במגדר הגדול הזה, יש חלוקות משנה וזה נשים בפריפריה ונשים במגזר הערבי, נשים במגזר החרדי.

שמואל רוזנמן: יש המון פעילויות שצריך לעשות.

שוש שחם: ונשים במרכז הארץ.

ישראל רוזנמן: אגב, לגבי מרכז הארץ אני מסכים אתך וגם במרכז יש פריפריה שלפעמים יותר גדולה מספרית מפריפריה במקומות אחרים.

ישראל רוזנמן: אני רוצה לקחת דוגמה אחת משני כיוונים: יושבת פה איריס פלד, שהיא מנהלת מט"י בבני ברק.

ישראל רוזנמן: היה אירוע לפני 3 שבועות, יריד תעסוקה לנשים, שנשים חרדיות נכנסו לתוך מעגל העבודה, למדו, יישמו, פתחו ונשים אחרים באו לראות.

ישראל רוזנמן: היו בערב הזה בין 2000 ל-3000 שבאו לראות, ללמוד ולעשות.

ישראל רוזנמן: מבחינתי, זה היה מדהים.

ישראל רוזנמן: שני דברים קרו לנשים האלה: נפתח להן צוהר שאפשר לעשות משהו לעצמן.

ישראל רוזנמן: זה אחד הדברים המרכזיים.

ישראל רוזנמן: ראיתי באלעד קבוצה של 35 נשים שעברו קורס לצלמות וזה מדהים.

ישראל רוזנמן: יש דברים חזקים מאוד בתוך המערכת.

ישראל רוזנמן: מצד שני, אני רואה פרוייקטים שהוכיחו את עצמם בעלות תועלת שלהם, ומשום מה לא מקבלות את הדחיפה.

ישראל רוזנמן: היה פיילוט.

ישראל רוזנמן: באמצעות לשכות התעסוקה, הצלחנו להגיע לפרוייקט שבו אנחנו מזהים נשים בעלות פוטנציאל.

ישראל רוזנמן: מתוך 900 נשים, 500 נשים זוהו והופנו למט"י.

ישראל רוזנמן: חלק לא הגיע אבל מאלה שהגיעו 54% פתחו עסק.

ישראל רוזנמן: כמה עולה להקים עסק באמצעות יזמות למה שהמדינה מוציאה עבור פתרון בעיות האבטלה שלה.

ישראל רוזנמן: אז צריך להיות עיוור או טיפש בתהליכי קבלות ההחלטות כדי לא להבין את זה.

ישראל רוזנמן: אני קורא למחוקקים, לאלה שיש להם יכולת לדחוף ולהעביר את העסק הזה מרמת הדקלרציה ואת יודעת, ליווית אותנו הרבה שנים.

ישראל רוזנמן: שנת העסקים הקטנים, שנת הנשים, נשארנו רק עם השנים.

ישראל רוזנמן: חלק גדול מהדברים האלה לא קיבלנו.

גדעון סער: השנים חלפו.

גדעון סער: הלוואי והיינו נשארים עם השנים.

שמואל רוזנמן: חבר הכנסת סער, אותי לימדו דבר אחד, שיש מושג של איגום משאבים.

שמואל רוזנמן: בסעיפים השונים של הכנסת יש הרבה מאוד תקציבים להרבה מאוד תחומים.

שמואל רוזנמן: צריך לצבוע אותם, להגדיר את המטרה ולהוביל אותם ואת זה אני משאיר לכם, אני מקווה שתצליחו.

שמואל רוזנמן: תודה.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה.

רחל איטח: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, מכובדיי, אני ממט"י אצבע הגליל.

רחל איטח: לגבי מה שקורה ברמת המקרו לגבי מה שקורה ברמה הארצית בקרב הנשים ופוטנציאל יזמות בקרב נשים וברמה של צפון הארץ, מה שקרה ביום שאחרי המלחמה.

רחל איטח: אנחנו יכולים לראות בסקר שקיימה הרשות לעסקים קטנים ובינוניים שיש לנו מיליון מאה וחמישים נשים בגיל העבודה, גיל 25-50, ואנחנו יודעים שהיום זה גם יותר קדימה, אנחנו מגיעים ל-60-65 ואף יותר כאשר 74% הן עובדות ובכלל לא משתייכות למעגלי העבודה.

רחל איטח: מתוכן 90% שכירות ורק 38% מעוניינות לשנות את העיסוקים שלהן.

רחל איטח: היום, בחתך ארצי, אנחנו רואים שמכלל המגזר העסקי רק 20% עצמאיות.

רחל איטח: יש לנו נתון מאוד מעניין, שיותר ממחצית הנשים מעוניינות להקים עסק.

רחל איטח: איך עושים את זה?

רחל איטח: על ידי הכשרות, שיתופי פעולה עם לשכות ואם זה ברמת חקיקה.

רחל איטח: אנחנו רואים שיש לנו עליה מתמדת בפניית נשים ליזמות.

רחל איטח: זה התחיל מ-31% בשנת 2002 והיום, אנחנו מגיעים כמעט ל-40%.

רחל איטח: השנה האחרונה קצת קבעה את הנתון הזה.

רחל איטח: אנחנו עומדים על 38%, שזה בערך 5000 נשים ברמה ארצית וזה לא מספיק.

רחל איטח: יותר קל להכניס בן אדם אחד למ-100 עסקים קטנים, על אחת כמה וכמה המעגל יותר קשה כאשר מדובר באישה וכשאנחנו מנסים להכניס אישה למעגל העבודה, אנחנו רואים המון חסמים מעבר לבירוקרטיה של מיסוי ואשראים, קשה מאוד לקלוט אותה בגלל בעיה מאוד מינורית, כביכול, וזה ילדים והריון והרבה חסמים אובייקטיביים עוד לפני שהגענו לחסמים של איך להיות עצמאי.

רחל איטח: השנה ראינו נתון מאוד מעניין: יש לנו נשים שהן במגזרים שעד היום לא צירפנו אותם למעגלי עבודה או הכשרנו אותם, זה היה בקרב בני מיעוטים וחרדים.

רחל איטח: הכנס שאת עשית מראה על ביקושים מאוד גבוהים וגם הפוטנציאל בקרב אמהות לילדים קטנים לפתוח עסקים מהבית.

רחל איטח: עדין, אחוז הנשים הפונה ליזמות בארץ ישראל פונה לסך כל מה שקורה במדינות מתועשות.

רחל איטח: אתם יכולים לראות שהאחוזים עדין עומדים וקיימים.

רחל איטח: כלי הסיוע של המט"ים בפריסה של 23 מט"ים בארץ זה לבצע אבחנות בין פלחי הנשים ולבנות נישות מיוחדות של הדרכה.

רחל איטח: מי שאמור לפתח מודולות זה הרשות לעסקים קטנים ובינוניים.

רחל איטח: כשזה מגיע אלינו אנחנו מאוד רוצים אבל אין כסף.

שוש שחם: מתי הקימו את מט"י?

רחל איטח: המט"י שלנו הוקם בשנת 93 והאחרים הוקמו בשנות ה-90.

רחל איטח: המנדט להקים מודולות ולהביא מדיניות מצריך כספים.

רחל איטח: מט"י לא מייצר כספים אלא מגייס כספים לטובת האוכלוסייה.

רחל איטח: אנחנו מאוד שמחים על כל התכניות ועל הפרויקטים ויש לנו בעיה אקוטית איך לבצע אותם.

רחל איטח: 10 שנים שאנחנו קיימים בצפון וניסינו לבדוק מה קורה בפלחי השוק האלה ואיך לייחס נישות מסוימות ליזמות עסקית.

רחל איטח: יזמות עסקית היא לא "ראה וקדש" אלא זה משהו שמחייב וזאת בעיה חברתית.

רחל איטח: נשים זה פלח אוכלוסיה שמצריך גישה שונה.

רחל איטח: היא מתחילה בהרכבה של הדרכה שמחייבת העצמה.

רחל איטח: ההעצמה בנויה מרובד לא בטל בקורסי יזמות ולהם צריך לתת את כל הרספקט ולהתחיל לבנות אותם נכון.

רחל איטח: אם אנחנו הולכים למגזר הנשי, נראה שביום שאחרי המלחמה היתה בעיה מאוד גדולה כי הן נשארו בבית עם הילדים והיא פוטרה או שהעסק לא החזיק מעמד.

רחל איטח: היה משבר תפקודי פיננסי.

רחל איטח: היה תזרים מזומנים שלילי ובאבטלה נשים נפגעות יותר.

רחל איטח: לגבי צפון הארץ, סך כל התושבים באצבע הגליל עומד על 120 אלף.

רחל איטח: שיעורי ההישרדות של עסקים קטנים בכל הארץ עומד על 58% ואצלנו עוד פחות, על 56%.

יובל משה: זה נתון מאוד מבלבל כי בתחילת שנות ה-90 בצפון היה משבר החקלאות ואז הקימו צימרים.

רחל איטח: בדיוק נדבר על זה, על יזמות עסקית בפריפריה שלא דומה ליזמות עסקית במרכז.

רחל איטח: יזמות עסקית בפריפריה היא ריבוי עסקים קטנים שמנוהלים על ידי נשים.

רחל איטח: זה תיירות, זה עסקים מהבית וכמו שציינתי זה יכול להיות ציפורניים, שיער, איפור.

רחל איטח: בגלל המאפיינים המאוד בולטים של החשש ממה שהולך לקרות, העסקים נבנו מאוד קרוב לבית והתיירות פרחה.

רחל איטח: פעם החקלאות היתה מפרנסת וכאשר התיירות פרחה, יצא ששני בני הזוג ראו כי טוב והרחיבו את המעגל של התיירות וכל הנלווים.

רחל איטח: יש הרבה עסקים תומכי תיירות בצפון, שזה כמעט 40% מהמרכיב שלהם בהכנסה בצפון.

רחל איטח: אלא מה?

רחל איטח: אין התערבבות של האוכלוסייה וכשאישה נמצאת בניהול היא מאוד בודדה.

רחל איטח: ואז אנחנו חייבים ליצור לה מעגלים שהם מועדוני נשים או ימי עיון או הוצאתה מהבית.

רחל איטח: אחד הדברים שראינו כמודל מאוד טוב בגרמניה זה חממת עסקים.

רחל איטח: זה אומר להוציא אותן מהבית לתוך מבנה קיים אבל לתת לכל אחת להראות את עצמה ותוך כדי כך היא מפרה את העסקים האחרים והם מפרים אותה.

רחל איטח: זה מודל מאוד טוב, וכשמגיעים לידי ביצוע יש בעיות פיננסיות.

רחל איטח: אנחנו תמיד חוזרים לזה בסוף כי כנראה שככה זה מתגלגל.

רחל איטח: יש בעיה תקציבית להקים את זה בסוף.

רחל איטח: בעיה נוספת בפריפריה, אם נראה שהעיסוקים כשכירות מאופיינת בהשכלה נמוכה וברמת שכר נמוכה, מי שמכיר יש את "עוף הגליל" ו"גיבור סברינה" וכדומה.

רחל איטח: מאוד חשוב לנו שתמיד תראו מעלינו שיש לנו חממה גדולה ואבא ואמא ששומרים עלינו - הרשות לעסקים קטנים ובינוניים שכל הזמן נותנים את הדחיפה קדימה, כל הזמן נותנים מודולות חדשות לפעולה בנישות אחרות.

רחל איטח: מה הכי חשוב לנו בצפון?

רחל איטח: יש לנו מודולות שונות לפתיחה של תעסוקה.

רחל איטח: נכון להיום, אנחנו רואים את הקיבוצים שעוברים הפרטה ואנחנו הולכים לכיוונים של פעילויות עצמאיות וגם שם נורא קשה להיכנס.

רחל איטח: אלה מעין משקים סגורים שהכניסה אליהם לא קלה.

רחל איטח: גילאים ממוצעים של פתיחות עסקים היום זה גיל 45, בפריפריה בעיקר, כי זו קריירה שניה.

רחל איטח: נתון מאוד מעניין שראינו הוא שאיפה שיש כסף, נכנסו אליו בעלות ההשכלה הגבוהה.

רחל איטח: נתון מאוד חשוב הוא שהנשים רוצות לרכוש ידע והשכלה ובבנקים לא לוקחים סיכונים מיותרים.

רחל איטח: הם מאוד שקולים והרעיון של קרן שתיתן להם מבורכת גם על ידינו.

רחל איטח: לגבי שירות התעסוקה שהוא גורם דומיננטי וחשוב, אנחנו עושים אתו כמה פיילוטים.

רחל איטח: הפיילוט האחרון היה אקדמאים.

רחל איטח: אקדמאים שנשלחו משירות התעסוקה, 80% חזרו למעגלי העבודה.

רחל איטח: אלה אקדמאים שלא הצליחו במה שהם למדו.

רחל איטח: עשינו להם שינוי פאזה, גם חשיבתי.

רחל איטח: חשוב לחבר את החברתי לתעסוקתי.

רחל איטח: בכלל, אומרים שהיום עברנו מה-IQ ל-EQ ל-SQ, שהיום זה "ספיריטואל אינטיליג'נט", שזה משהו חדש לחלוטין שחייב לחבר את הרגש עם הרציונאל.

רחל איטח: נורא חשוב לנו שיתוף פעולה של כל הגורמים כמו ארגונים של המרכז הערבי יהודי, העמותה להעצמה כלכלית של "עסק משלך", שיוצרים קרנות קטנות שבאות לידי ביטוי, כי הייתי בוועדת הכספים קודם וזה לא סוד שהבנקים נמנעים לקחת סיכונים מיותרים.

רחל איטח: איך הוא אמר?

רחל איטח: הוא רוצה שהשקל הראשון שייפול יהיה של המדינה ואחרי זה של הבנקים.

רחל איטח: זו בעיה.

רוחמה אברהם-בלילא: תחשבי שאת התירוצים הללו שמעתי גם בכנסת הקודמת.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל אם אנחנו נבנה מודל כפי שעשיתי ב"קרן תבור", יצרתי קריטריונים שלא המדינה ולא הבנק מפסידים.

רוחמה אברהם-בלילא: זאת אומרת, נשים שיש להן את כל היכולות, גם לעמוד מבחינה פיננסית התחלתית, זאת אומרת שבונים להם תכנית עסקית ולא סתם באה אישה והיא מקבלת הלוואה אלא לאחר שהמט"ים מלווים אותה בתכנית עסקית ובונים לה את כל התהליך האסטרטגי, תאמיני לי שאותם אנשים שיושבים ב"קרן תבור", שהם מומחים לכל דבר ועניין, כאשר הם רואים שאין בהשקעה הזאת מבחינת המדינה סיכון מיוחד, הם מקצים את הכסף.

רוחמה אברהם-בלילא: את אותו מודל צריך להעתיק.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מאמינה בהצלחות קטנות רבות שביחד יוצרות הצלחה אחת גדולה.

רחל איטח: זאת לא תורה מסיני ואנחנו עושים את זה בשטח.

רחל איטח: אנחנו עושים המון הכשרות ומלווים ולפעמים זה עם יועצים עסקיים ועם תכניות כלכליות.

רחל איטח: יש עדין משהו בבירוקרטיה שלא הצלחנו לפצח.

רחל איטח: בכל מקרה, אנחנו מאמינים בקרן הזאת, שנותנת הלוואות קטנות לפתיחת עסקים קטנים, אם זה מהבית ואם זה בחוץ.

רחל איטח: אנחנו מאוד רוצים את ההפניה של החונכות ושל התמ"ת, שתעזור בשלב היזמי.

רחל איטח: נכון להיום זה רק בשלב של בעל או בעלת עסק.

רחל איטח: חסר לנו היום הכוח המפעיל בשלב של החניכה העסקית.

רחל איטח: אחרי המלחמה רצינו לעשות חממה עסקית לנשים.

רחל איטח: דיברנו על הקרן מימון ובניית תכנית שיווק וניהול לנשים.

רחל איטח: הן די חוששות ומגיעות לשלב ההקמה ותופסות "רגלים קרות" והן נופלות ראשונות וחבל לנו.

רחל איטח: בדרך כלל, תמיכה חברתית זה גם מהבית.

רחל איטח: אנחנו צריכים גם את התמיכה של המדינה והממשלה ושל מט"י וגופים תומכים שכאלה יחד עם הרשות לעסקים קטנים ובינוניים.

רחל איטח: בניית רשת תמיכה - כבר ארגנו באחד הפרויקטים שיהיה להם ליווי.

רחל איטח: ליווי פרטני לבניית אתר אינטרנט.

רחל איטח: התחלנו את זה היום במרכז הערבי-יהודי וחונכות משולבת מהתחלה עם תכנית עסקית ושיבוא שלום עלינו.

רחל איטח: הלוואי ונצליח להקים את כל מה שאנחנו רוצים.

אורלי לוטן: אני מהמרכז למחקר בכנסת.

אורלי לוטן: שתי שאלות ככליות למט"י או לרשות: כל הזמן מדברים על קידום נשים ועל יזמות בכלל, על דחיפה של היזמים עצמם.

אורלי לוטן: השאלה שלי היא האם מט"י במקום מסוים עושה איזה שהוא סקר כללי במקום כדי להתאים את העסק לביקוש במקום?

אורלי לוטן: אנחנו מדברים על שיעורי הישרדות מאוד נמוכים, שברור שחלק גדול מהם נובע מזה שיש קשיים בירוקרטים וקשיים אובייקטיבים אחרים.

אורלי לוטן: השאלה אם נעשית מספיק התאמה בשטח לראות שיש ביקוש לכל אותן נשים ולהתאים את סוג העסקים.

אורלי לוטן: שאלה שניה: אמרת שמט"י לא מגייס כספים אלא משקיע.

אורלי לוטן: במודל של החממות הטכנולוגיות, אם הבנתי נכון, זה יחסית מצליח כי רואים שההון שמשקיעים חוזר.

אורלי לוטן: השאלה אם אין רעיון לבנות משהו דומה למרות שזה היקפים הרבה יותר קטנים של הון?

אורלי לוטן: תודה.

אורי שרפ: אני רוצה להשיב: יש שתי תשובות לשאלה הראשונה: עשו ניסיונות האם ניתן ליצור מודל שבו אם אדם אומר שהוא רוצה לפתוח מספרה ברחובות, האם צריכים היום מספרה או לא.

אורי שרפ: המודל הזה נכשל כי כל מידע שישנו כבר לא נכון לחודש האחרון.

אורי שרפ: היה בירושלים מקרה שאישה פתחה חנות למידות גדולות כי היא מוכשרת מאוד והיא אמרה: ראיתי שאין בירושלים חנות למידות גדולות ובאותו חודש שהיא פתחה נפתחו עוד חנויות והיא עשתה את הכל נכון והיא נכשלה.

אורי שרפ: אנחנו מסוגלים להסיר מכשול בפני עיוור אם אנחנו רואים שהוא הולך להתאבד.

אורי שרפ: אבל הרבה פעמים אנחנו לא יודעים את זה וכמובן, שאף פעם לא נגיד לפונה אלינו מה אנחנו מציעים לו לעשות.

אורי שרפ: אנחנו רוצים שהוא יבוא אלינו עם הצעות ונגיד לו, מבין הרעיונות שלו, מה מתאים לו.

אורי שרפ: לגבי השאלה השניה, תיקון קל.

אורי שרפ: מט"י עוזר לאנשים בגיוס כסף, הוא לא מגייס בעצמו.

אורי שרפ: הוא מביא את אותם אנשים לשוקת, למקום המתאים ליזם או לזימת.

אורי שרפ: לדוגמה: יש לך ערבויות, יש לך ביטחונות, נביא אותך לכאן.

אורי שרפ: את צריכה סכום גדול או קטן, יש הון עצמי או לא וכולי.

איריס פלד: כבוד יושבת ראש הוועדה הנוכחית, עמיתים ומשתתפים יקרים, אני מנהלת את מט"י בני-ברק ורמת-גן מזה 10 שנים ויותר, כך שיש לי דוגמאות וניסיון בשתי אוכלוסיות עיקריות.

איריס פלד: האוכלוסייה האחת היא החרדית, ואנחנו נחשבים כמט"י מתמחה באוכלוסייה החרדית ומתוקף זה, אנחנו אחראים על אוכלוסייה חרדית לא מעטה במרכז הארץ במקביל למט"י ירושלים.

איריס פלד: בצד השני יש את כל האוכלוסייה של רמת-גן והסביבה, שזו אוכלוסייה כללית, שיש לה את המאפיינים והצרכים שלה וכל מה שקשור לזה.

איריס פלד: אתחיל בהסתכלות על האוכלוסייה החרדית, בהמשך לדברים שאמר קודם דוקטור רוזנמן.

איריס פלד: לא המצאנו את הנושא של העסקים הקטנים עבור האוכלוסייה החרדית.

איריס פלד: מאז ומעולם העסקים הקטנים ועסקים בכלל שימשו את העולם היהודי כדרך לפרנסה, עוד בגולה והם ממשיכים לעשות את זה כאן.

איריס פלד: בארץ, הנשים הן המפרנסות של הקהל החרדי בגלל שהגברים לומדים ולכן, התרומה שלנו היא לניהול עסקים בצורה הרבה יותר נכונה והרבה יותר יעילה.

איריס פלד: יש עסקים רבים שנפתחים בבתים בגלל המאפיינים של האוכלוסייה החרדית, שמדובר על משפחות ברוכות ילדים, מדובר על שעות עבודה יותר בעייתיות כתוצאה מכך ולכן, העסק בבית משמש עבור הנשים פתרון מאוד נוח לפרנסה.

איריס פלד: יש דוגמאות לעסקים מאוד יפים שנפתחים בבתים והנשים מתפרנסות ומפרנסות משפחות שלמות בעלות מספר ילדים מאוד גדול.

איריס פלד: אתן כמה דוגמאות: אישה שיש לה 11 ילדים פתחה עסק מהבית בתחום המחשוב.

איריס פלד: פתחה תכנה והיא משווקת אותה מהבית ומנהלת את הבית עם 11 ילדים, והכל מתנהל כמו שצריך והיא מצליחה להרוויח כסף ולפרנס את המשפחה.

איריס פלד: לא אגיד שהכסף שורה שם בצורה רחבה אבל היא בהחלט מפרנסת יפה.

איריס פלד: יש נשים שעשו קורסים להכשרה מקצועית אצלנו.

איריס פלד: אנחנו עובדים בשני מישורים: כיון אחד זה הכשרה מקצועית.

איריס פלד: נותנים להם הכשרה של מקצוע כגון צילום, איפור, פאנות, כל מה שקשור בנושא הפאות, כל מה שקשור בנושא של רפואה אלטרנטיבית, מסאז', פרחי בך.

איריס פלד: גם עם זה הן יכולות לעבוד בבית.

איריס פלד: ההסתכלות שלנו היא למצוא מקצוע שאפשר לעסוק בו מהבית ואחר כך כעצמאים ואז לתת גם קורס ביזמות עסקית.

איריס פלד: זאת אומרת, אחרי שהאישה למדה מקצוע, מה אני עושה מחר בבוקר ואיך אני פותחת עסק.

איריס פלד: אז יש את כל הליווי שאנחנו עושים מסביב.

איריס פלד: איפה הבעיות שלנו, ואני נוגעת בקהל החרדי?

איריס פלד: דווקא בהיבט של הקהל החרדי יש יותר גופים שמסייעים מבחינה תקציבית.

איריס פלד: "טבת" מסייע לנו.

איריס פלד: יש תקציב שקיבלנו למגזר החרדי אבל כל נושא החונכות שאין לנו כרגע, כל התקציב של "טבת" שמדבר על 12.5% סבסוד נוסף לא בא לידי ביטוי כי ה-75% לא קיימים ולכן, יש לנו אפשרות להשתמש בכלי מצד אחד ומצד שני, אין אפשרות להשתמש בו.

איריס פלד: זה פרדוקס כי כמו שהזכירו קודם, הנשים צריכות תמיכה יותר מגברים.

איריס פלד: אם זה בנושא העצמה והקטע ההתחלתי, אם זה במשך ליווי העסק.

איריס פלד: נשים עושות דברים בצורה הרבה יותר יסודית ונכונה.

איריס פלד: הן שורדות הרבה יותר אבל הן צריכות יותר תמיכה ולכך צריך תקציב.

רוחמה אברהם-בלילא: יש לכם נתונים כמה עסקים נשים פתחו בשנים האחרונות?

איריס פלד: מאות.

איריס פלד: אני נוטה להגיד אלפים אבל מאות נפתחו בוודאות מוחלטת.

רוחמה אברהם-בלילא: תוך ליווי צמוד שלכם?

איריס פלד: כן.

איריס פלד: הנשים שורדות באחוזים מאוד יפים.

איריס פלד: אני מניחה שבסביבות 50% לפחות.

איריס פלד: אבל החוכמה היא שהנשים האלה פותחות ונתקעות עם העניין.

איריס פלד: בגלל חוסר תקציב צריך לעזור להן הלאה ובגלל חוסר תקציב ללוות אותן בהמשך זאת הבעיה היותר גדולה.

איריס פלד: יש לנו אפשרות לעזור בהתחלה ובהמשך, אנחנו תקועים ושם הבעיה.

איריס פלד: יש גופים כמו העמותה להעצמה כלכלית לנשים, שאנחנו עושות איתם שיתופי פעולה מאוד יפים ואז אנחנו מצליחות לעשות קורסים יותר רחבים עם העצמה וכולי.

איריס פלד: יש בעיה של המדינה, שלא מספיק משקיעה בהיבט הזה.

איריס פלד: זה פן של כל הצד החרדי.

איריס פלד: הצד השני זה המגזר הכללי, שזו אוכלוסייה של מרכז הארץ ששמים דגשים על הפריפריות וזה מאוד חשוב, אבל גם למרכז הארץ יש חשיבות וגם נשים במרכז הארץ זקוקות לסיוע ולכך אין תקציב בכלל.

איריס פלד: אם אני רוצה לעשות קורס לנשים במרכז הארץ, אין לי אפשרות לסבסד אותו משום גוף ואנחנו זקוקים לסיוע.

איריס פלד: אם יש נשים חד הוריות, מובטלות מסיבה זו או אחרת, יש בעיה לסייע להן.

איריס פלד: הן צריכות לשלם סכומים יחסית יותר גבוהים והייתי מצפה לסיוע.

איריס פלד: אם זה בהיבט ההתחלתי של ליווי בהתחלה ואם זה בהיבט של אחרי, מה עושים הלאה, החונכות הרבה פעמים לא פועלת בקטע של ישיבות תקציב וגם על איזו שהיא תוספת תקציב.

איריס פלד: תודה.

יובל משה: יש נושא שאני רוצה לחדד: למט"ים יש 70% מהתהליך והוא יודע לטפל בו.

יובל משה: יש את ה-15 התחתונים שזה המצוקות גם בקרב הנשים ויש את ה-15 העליונים, שזה המצוינות.

יובל משה: לגבי צפון הארץ ודרום הארץ, יש בעיה קשה בעקבות המצב הביטחוני, אף אחד לא מתייחס לקטע הנפשי או לחרדות שנשים נמצאות בהן.

יובל משה: במט"י אצלנו אנחנו רואים את זה מאוד חזק, שבעקבות המלחמה וגם אחרי המלחמה, הן חיות את זה עשרות שנים.

יובל משה: כשאישה הולכת לעסק כשקורה משהו קטן, ישר הן מודאגות איפה הילדים, מה הם עושים והבעל ממשיך לעבוד, הוא ממשיך בעסק.

יובל משה: האישה מאבדת ברגע מסוים - -

איריס פלד: ברוב המקרים זה ככה.

יובל משה: אנחנו עושים עבודה עם פרופסור מולי להט באזור שלנו על התהליך הזה, אבל זה תהליך שצריך לקחת אותו בחשבון בהרבה מקומות כי היום, לצערי, הגבולות התרחבו.

יובל משה: הפעם זה הגיע עד חדרה וזה יכול להגיע גם עד תל אביב.

רוחמה אברהם-בלילא: אף אחד לא מפחית מהערך של נשים כאשר הן רוצות לפתוח עסקים.

רוחמה אברהם-בלילא: להפך.

רוחמה אברהם-בלילא: לעניות דעתי, הראיה של הממשלה בהקצאת תקציבים ובכושר היכולת שלנו לעודד את אותן נשים כאשר ממילא אחוזי האבטלה בפריפריה הרבה יותר מאשר במרכז, צריך לראות את הדברים.

רוחמה אברהם-בלילא: זה כמו כשאת מנהלת בית, משפחה, יש לך הקצאה שהיא מוגבלת ואת אומרת שאת רוצה להפנות החודש משאב כי זה בסדר עדיפות עליונה.

איריס פלד: את מדברת על "החודש הזה" ואין "החודש הזה".

איריס פלד: באופן קבוע אין הקצאה לאזור המרכז.

רוחמה אברהם-בלילא: אני לוקחת את החצי כוס המלאה ואמרת שאת מצליחה לפתוח או עזרת למאות נשים לפתוח עסקים וזה מה שחשוב.

רוחמה אברהם-בלילא: עם כל הקושי התקציבי שאת נתונה בו, ואני לא מטילה בו שום ספק, יש הצלחה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני לא אומרת שכל מי שמצליח צריך להטיל עליו עונש אבל אני מאחלת לך שתצליחי כי זה מאוד חשוב.

רוחמה אברהם-בלילא: אני אשתדל לעזור במה שאוכל.

שוש שחם: שלום לכבוד יושב הראש ולחברת הכנסת אברהם ולכל הנוכחים והנוכחות.

שוש שחם: אני עורכת דין בתחום המסים, אני סגנית יושבת ראש ועדת המסים של לשכת עורכי הדין ואני מכירה את חברת הכנסת אברהם מהפעילות המהממת שלה בוועדת הכספים, בכל הנושא של מפעל ההזנה והפיילוט של מעונות ילדים.

שוש שחם: אני מברכת אותך ומחזקת את ידיך שתמשיכי כך.

שוש שחם: אני מברכת את יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת סער, על הישיבה של היום.

שוש שחם: אנחנו הזמנו את חבר הכנסת סער ל"להב" והוא לקח על עצמו לקדם את הנושא של טיפול בילדים, שזה יהפוך להוצאה מוכרת או קבלת זיכוי או קצבה באמצעות הביטוח הלאומי.

שוש שחם: האמת, שזה אחד הנושאים החשובים ביותר לאישה.

שוש שחם: היא יכולה לצאת לעבודה כשהילדים מסודרים וזה ככה, בניגוד לכל התיאוריות האחרות ואנחנו במצב הזה.

שוש שחם: לכן, הצעת החוק הזאת המשותפת שלכם, אולי הגיע הזמן שתעבור ולא שבכל פעם יניחו אותה בצד ויגידו שזה לא חשוב כי יש דברים יותר חשובים.

שוש שחם: זה חשוב.

גדעון סער: כרגע היא לא בצד.

גדעון סער: היא עברה בקריאה טרומית והיא בדיון בהכנה לקריאה ראשונה בוועדה הזאת כאשר יש אופציות: האחת, שאגיע להבנה עם האוצר ואז היא תובא להצבעה עוד במושב הזה שמסתיים בסוף מרץ ואם לא, היא תובא להצבעה בכנס הקיץ, בין אפריל ליולי.

גדעון סער: ההכרעה תהיה ב-2007 בכל מקרה.

שוש שחם: לפני פגרת הקיץ של הכנסת?

רוחמה אברהם-בלילא: בואי לא נלחיץ את כל המערכת.

גדעון סער: תאמיני לי שאם יש מישהו שיודע לקדם את זה יותר טוב ממני ולשקול את זה יותר טוב ממני, אתן לו לעשות את זה.

שוש שחם: אני לא חושבת שיש...

גדעון סער: הגענו להבנה מסוימת ובזכות זה העברנו את זה בקריאה טרומית.

גדעון סער: אנחנו מקיימים סדרה של דיונים בוועדה כי הנושא כבד ויש הרבה שאלות שצריך לפתור.

גדעון סער: אם נגיע למצב שבו נעביר את זה בקריאה ראשונה בטווח של חצי שנה מהיום מקסימום, זה יהיה הישג בלתי רגיל כי המרחק מטרומית לראשונה הוא הרבה יותר גדול מקריאה שניה ושלישית.

גדעון סער: אם נעבור את הקריאה הראשונה – יהיה חוק ואי אפשר יהיה אפשר לעצור את זה.

שוש שחם: צריך לברך אותך על כך שזה עבר את ועדת השרים לענייני חקיקה כי זה לא פשוט.

שוש שחם: זה תחום המומחיות שלי ואני מוכנה לחזק אתכם בנקודה הזאת בכל הצדדים וכל הכיוונים כי האוצר בא עם הבומבסטיות שלו ולפעמים זה כל כך הרבה קשקושים שכשמישהו מבין עניין, הוא פשוט יודע להוציא את הרוח מהמפרשים.

שוש שחם: עזרתי מאוד בעניין של חישוב נפרד לבעל ולאישה כי עמדתי מאחורי הצעת החוק של פורז וכשבאנו לישיבות, הוא לקח את זה אליו, לועדת הכלכלה, ופשוט פוצצנו את הבלון הזה וזה עבר.

שוש שחם: אני מחזקת את ידיכם.

שוש שחם: יש לי עוד כמה נשים שמומחיות במסים כי לגברים עד היום זה לא היה אכפת ואולי גם הלאה זה לא אכפת, כי יש להם דברים יותר חשובים.

שוש שחם: לנו זה אכפת.

רוחמה אברהם-בלילא: יישר כוח.

שוש שחם: בקשר לכל מה ששמעתי היום, הופתעתי לשמוע על מט"י ואני נוראה מצטערת.

שוש שחם: אני כל כך שקועה בעולם המיסוי והכלכלה שלא ידעתי כמה המפעל הזה מצליח וכל כך יפה.

שוש שחם: כל הכבוד לכם.

שוש שחם: תודה רבה על הישיבה שזה נחשף.

שוש שחם: ההצעה שלך לקרוא לשנה הזאת "שנת נשות העסקים 2007" היא מעולה ואני מברכת אותך.

שוש שחם: זאת חשיבה יצירתית שיכולה לדחוף דברים והייתי מצטרפת למה שאמרה איריס, שצריך מימון.

שוש שחם: הכל עניין של כסף והייתי מציעה שיהיו השתלמויות לנשים.

שוש שחם: ההשתלמויות לנשים זה משהו ספציפי, זה לתת ביטחון עצמי.

שוש שחם: ההשתלמויות לא צריכות להיות יקרות וצריך שיהיה יום עיון אחרי הצהריים למשל, שתהיה בו הרצאה לגבי היבטים של תכנון כלכלי.

שוש שחם: אני מוכנה להרצות לגבי מיסוי.

שוש שחם: כשאישה פותחת עסק, שתדע מה החובות שלה למס הכנסה ולמע"מ, שלא תיתקל בבעיה ושלא יצטבר לה חוב למע"מ או למס הכנסה.

שוש שחם: אני מוכנה לעשות את זה בהתנדבות ואני חושבת שאפשר למצוא עוד נשים שיכולות לתרום מהידע שלהן.

שוש שחם: שיהיה בהצלחה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך מאוד.

רוחמה אברהם-בלילא: הדוברת הבאה היא חגית רובינשטיין.

חגית רובינשטיין: שלום רב לכולם.

חגית רובינשטיין: אני חושבת שאני מכירה את רוב המשתתפים ונחמד להיפגש.

חגית רובינשטיין: קרנות "קורת" ישראל קיימות יותר מ-15 שנה בארץ ואנחנו מתמחים במתן אשראי לעסקים קטנים, בינוניים וזעירים, כאשר היום אפשר לומר שאנחנו הגוף הפרטי המוביל בונשא של אשראי לעסקים בקטנים בישראל.

חגית רובינשטיין: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם כל הגופים שנמצאים פה היום ועם אחרים.

חגית רובינשטיין: אני רוצה להתמקד בשתי קרנות שאנחנו מפעילים שמיועדות לנשים.

חגית רובינשטיין: האחת, מופעלת בשיתוף בנק הפועלים על ידי 3 מרכזים, האחד בצפון, שמופעל על ידי העמותה להצהרה כלכלית לנשים, השני במרכז שמופעל על ידי "סביבה תומכת", שגם הם יושבים פה ויש עוד גוף בדרום שמפעיל את הקרן הזאת.

חגית רובינשטיין: השנה נתנו 273 הלוואות בהיקף של 5.5 מיליון שקל לנשים ובסך הכל, מתחילת הפעילות, מעל 600 הלוואות בקרוב ל-10 מליון שקל.

חגית רובינשטיין: אנחנו רואים השנה שהדרישה עצומה.

חגית רובינשטיין: ברגע שהצבנו בדרום גוף שהגיע לאופקים, לירוחם, לערד ונתן את השירות במקום, הביקוש קפץ מ-1 ל-150 אגרות בשנה.

חגית רובינשטיין: לכן, המטרה שלנו להגדיל את הנגישות של הקרן בכל הארץ.

חגית רובינשטיין: יש קרן שניה שהתחלנו להפעיל לפני חצי שנה אצל נשים בדואיות בנגב.

חגית רובינשטיין: קוראים לזה "סאווה" – בערבית זה "יחד.

חגית רובינשטיין: הקרן מופעלת לפי המודל של בנגלה-דש.

חגית רובינשטיין: עד היום נתנו 54 הלוואות, המקסימום להלוואה זה 1000 דולר לאישה כאשר מה שמאפיין את הקרן הזאת הוא שהיא קרן חוץ בנקאית.

חגית רובינשטיין: זאת אומרת, היא לא פועלת בצורה של ערבות מול בנק והבנק נותן הלוואה אלא אנחנו נותנים ישירות.

חגית רובינשטיין: אנחנו אלה שגובים את הכסף, אנחנו בשטח.

חגית רובינשטיין: כמובן שכל העובדות בדואיות.

חגית רובינשטיין: תודה לעמירה שחיברה אותי עם מי שהיום מנהלת את התכנית הזאת, נוזהה.

חגית רובינשטיין: פתחנו משרד ברהט לפני חודש, ואני יכולה להגיד שהנושא של אשראי חוץ בנקאי לאוכלוסיות שלא יכולות לקבל, זה נכון לא רק בנגב.

חגית רובינשטיין: יש לזה פוטנציאל עצום בכל הארץ ונשמח אם עוד גופים יעשו את זה ולא רק "קורת".

חגית רובינשטיין: אלה שתי הקרנות המשמעותיות שאנחנו פועלים בהן.

חגית רובינשטיין: לגבי הנושא של מה אני חושבת שהממשלה והכנסת צריכים לעשות בנושא של יזמות נשים.

חגית רובינשטיין: כשאנחנו מדברים על יזמות נשים חשוב להתייחס לזה שרוב היזמות של הנשים לא רשומה בשום מקום.

חגית רובינשטיין: חשוב לתת לזה תשומת לב.

חגית רובינשטיין: אותן נשים שפונות למט"י, ונהדר לראות שיש גידול בזה, הן עדין מעט מאוד מהנשים שיש להן פעילות עסקית ברחבי מדינת ישראל אלא שהן לא רשמו את העסק שלהן בשום מקום.

חגית רובינשטיין: היה לי דיון עם מנכ"ל התמ"ת לא מזמן שאמר שאם האישה לא רשמה את העסק שלה, מבחינת הממשלה היא לא קיימת.

חגית רובינשטיין: לא ניתן לה שירותים ולא כלום.

חגית רובינשטיין: במדינות מתוקנות, ויש הטוענים שגם ישראל כזאת, מפתחים שיטות מיוחדות לעזור לנשים שעובדות בכלכלה האפורה, לצאת משם לכלכלה הרשמית.

חגית רובינשטיין: אם לא יעזרו להן, הן אף פעם לא יעשו את זה.

חגית רובינשטיין: תפקיד הממשלה למגוון המשרדים זה לעזור לנשים לעבור למצב שהן לא צריכות את התמיכה של המדינה ולהוציא את העסקים האלה מהגוון האפור לגוון הרשמי.

חגית רובינשטיין: צריך לעשות פה מדיניות לא של מקלות אלא של גזרים ולשלב את זה.

חגית רובינשטיין: יש הרבה דוגמאות ובזמנו הצגתי בכל מיני גופים איך אפשר לעשות את זה בעולם הרחב.

חגית רובינשטיין: לא צריך להמציא הכל מהתחלה.

רוחמה אברהם-בלילא: זה כלי נהדר הקרן הזאת והרצון לעזור לצמצום כל הפערים.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל מה התכנית שלכם להביא את זה לתודעה.

רוחמה אברהם-בלילא: הרי לא כל הנשים יכולות או מסוגלות להבין שיש כלי כזה נהדר.

רוחמה אברהם-בלילא: האם אתם נעזרים ברשויות המקומיות, אתם מפרסמים בבנקים מסוימים?

רוחמה אברהם-בלילא: חשוב להוציא את הכלי הזה מן הכוח אל הפועל.

עמירה דותן: אם יורשה לי, אני רוצה לצרף את ברכתי לדיון.

עמירה דותן: אני חושבת שהנושא נדון להיות שטחי כי הוא ראשון.

עמירה דותן: אם תהיה ועדה בראשותך ובראשות גדעון בנושא הזה, אני חושבת שאלמנטים כמו חגית צריכים להילמד ולהתפתח כי אין שום ספק ששתי הלקונות זה כסף וידע.

עמירה דותן: אם נתגבר על כך באמצעים כאלה ואחרים, נהיה במצב הרבה יותר טוב.

עמירה דותן: יש בחדר הזה המון ידע, המון ניסיון אלא שאת זה צריכים לתעל ליכולות שלנו, כפרלמנטרים, למנף את זה בחוקים או בפיקוח על הממשלה ואם יש מודלים עולמיים בנושא הזה, פשוט להכניס - -

רוחמה אברהם-בלילא: בוודאי.

רוחמה אברהם-בלילא: אין ספק.

חגית רובינשטיין: אחד הדברים שאנחנו מאמינים בהם הוא שאנחנו לא רוצים לפרסם מוצר ואחר כך לא למצוא אותו על המדף.

חגית רובינשטיין: אנחנו יוצרים את המערכת של התשתית כדי שאחרי זה נוכל לתת את השירות וזה בדיוק מה שעשינו בדרום.

חגית רובינשטיין: עד השנה הזאת הפעלנו את הקרן בעזרת העמותה להעצמה כלכלית שיושבת בחיפה.

חגית רובינשטיין: לכן, האפשרות לתת אשראי בדרום היה קרוב ל-0.

חגית רובינשטיין: לפני שהפצנו את זה בדרום בנינו מערך ועשינו הכשרה ליועצות וכולי, כי אם יש אישה בדואית שצריכה ייעוץ עסקי, היא תקבל את זה מאישה בדואית והאתיופית תקבל מאתיופית.

חגית רובינשטיין: עשינו תהליך שלקח לנו כמה חודשים.

חגית רובינשטיין: בשנה שעברה, שזו שנה ראשונה לפעילות בדרום נתנו 150 הלוואות להרבה נשים, עולות מחבר העמים.

חגית רובינשטיין: התכנון שלנו הוא לקחת עוד אזור שלא מצליחים להגיע אליו ולעשות את אותו דבר.

חגית רובינשטיין: השלב הבא הוא באצבע הגליל, אנחנו הולכים לפתח באופן משמעותי את הפעילות שם.

חגית רובינשטיין: אנחנו לא בעד פרסום ברדיו ובטלוויזיה כי אנחנו מאמינים שהארגונים שיושבים פה ואחרים, שמתעסקים עם האוכלוסיות האלה, הם השגרירים הנכונים כי הנקודה היא שלא סתם תמסר הודעה ואולי אני אשיג פה איזה אשראי זול אלא מישהי שעשתה תהליך שמישהו מלווה אותה ולא רק לקחה הלוואה ונכנסה לחובות.

חגית רובינשטיין: אנחנו רוצים לוודא שיש תהליך כולל ואנחנו צריכים את השותפים פה.

חגית רובינשטיין: אנחנו לא עושים לבד אלא ביחד, דרך הגופים.

חגית רובינשטיין: מט"י ואחרים.

חגית רובינשטיין: עוד 2 הצעות, מה הכנסת והממשלה יכולות לעשות: דיברתי על הכלכלה האפורה והמעבר.

חגית רובינשטיין: אנחנו הארגון הראשון שבונה תכנית "מקרו פייננס" או אשראי זעיר כמו בבנגלה-דש.

חגית רובינשטיין: למה קשה לעשות את זה בארץ?

חגית רובינשטיין: כי יש נהלים שקשורים לבנק ישראל ולאוצר, שמקשים מאוד על גופים כמונו להתנהל בצורה שלא מבוססת על תרומות.

חגית רובינשטיין: ברגע שזה מבוסס על תרומות זה חייב להיות מצב שאנחנו מסוגלים לכלכל אותנו מכל מיני הכנסות פנימיות ולא אכנס להרצאה על זה.

חגית רובינשטיין: וזה כאן זה דורש שינוי בחקיקה ואנחנו מאוד צריכים עזרה בדבר הזה.

חגית רובינשטיין: דבר אחרון, אם יש הרבה גופים שפועלים בשטח, הממשלה והגופים השונים צריכים לאתר את הגופים שפועלים כמו שהממשלה חושבת ולתת להם מימון לפעילות.

חגית רובינשטיין: הממשלה לא צריכה להקים קרן או צריכה לעשות קורסים או חונכות עסקית.

חגית רובינשטיין: היא צריכה לעבוד עם הארגונים בשטח, שמחוברים כדי שהאתיופית שרוצה לפתח עסק, ארגון אתיופי ייתן לה את הליווי הזה והן הלאה.

חגית רובינשטיין: אם נגיע לזה, לחיבור בין הממשלה, הגופים בשטח והאוכלוסייה - נצליח.

שוש שחם: היום אני פה בכובע של "להב".

שוש שחם: נדבו אותי והסכמתי להיות יושבת ראש הוועדה לקידום האישה העצמאית בלשכת העצמאים בישראל.

שוש שחם: זה גוף שכל מי שצריך עזרה שיתקשר ל"להב" והוועדה לקידום מעמד האישה שאני עומדת בראשותה, יש לי מומחיות שאספתי מכל השטחים ונשים יכולות להצטרף ואקבל ברצון כל אישה וכן, אפשר להתקשר ל"להב" ולהיעזר בנו.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך.

רוחמה אברהם-בלילא: שלומית ערגון- קרלין, בבקשה.

שלומית ערגון-קרלין: חגית נתנה את הפתיחה הראשונית ואני אמשיך מהנקודה שלה.

שלומית ערגון-קרלין: העמותה שלנו פועלת 6,7 שנים ואנחנו כוללים עסקים קטנים ובינוניים וההבדלים מאוד משמעותיים.

שלומית ערגון-קרלין: אני מייצגת את העסקים הזעירים וזה נשים שעובדות מהבית והיום אנחנו מתחילות לגלות פוטנציאל של נשים שמעסיקות את עצמן ונפתחות בינינו אופציות להעסיק נשים נוספות ואתן לכם דוגמה מאוד מוצלחת של אישה שסיימה בכרמיאל לפני כשנה וחצי את הקורס.

שלומית ערגון-קרלין: היא גרושה עם 3 בנים, עם גירושים מאוד קשים ומקבלת אבטחת הכנסה מביטוח לאומי.

שלומית ערגון-קרלין: היא עבדה באופן לא רשמי בניקיון והיום יש לה חברה לניקיון.

שלומית ערגון-קרלין: היא מעסיקה 9 נשים נוספות בחברה.

שלומית ערגון-קרלין: זה הגידול הכי גדול שיש לנו מבחינת אישה שמעסיקה עוד נשים.

שלומית ערגון-קרלין: היא מעסיקה אותם במצפים מסביב.

שלומית ערגון-קרלין: היא מצאה נישות מתאימות והיא מחויבת לתת את כל התנאים הסוציאליים, את הנסיעות ולכן, היא עובדת בסקטור הפרטי שיש אפשרות של רווח וזה לא קבלני ניקיון כמו שאנחנו מוצאים במכרזים.

שלומית ערגון-קרלין: היא עובדת וההעדפה שלה היא לנשים חד הוריות.

שלומית ערגון-קרלין: המלחמה תפסה את הקבוצה בכרמיאל כשעמדה להקים קייטנה קטנה כד שהאימהות יוכלו להמשיך לעבוד ואז פרצה המלחמה.

שלומית ערגון-קרלין: היתה לה נסיגה גדולה בזמן המלחמה ואחרי המלחמה היה לה מאוד קשה לאסוף את עצמה אבל היא חזרה לפעילות והיא הולכת קדימה.

שלומית ערגון-קרלין: זו דוגמה לעסק זעיר של אישה שנכנסה לעסק מתוך הכרח.

שלומית ערגון-קרלין: אנחנו לא מדברים פה רק על בחירה והגשמה עצמית וקריירה שניה ואפשרויות נוספות אלא נשים שמתוך הכרח, כדי לפרנס את עצמן, נשים שחיות מקצבאות ואין להן סיכויים בשוק העובדה.

שלומית ערגון-קרלין: רוב האוכלוסייה שלנו היא בגילאי 45 ומעלה כש-50% הן נשים חד הוריות.

שלומית ערגון-קרלין: אני מזכירה את הנתונים האלה כי הגענו למסקנה והעמותה קמה כדי לסייע לנשים שלא יכולות למנף את הפוטנציאל שלהן בשירותים הקיימים.

שלומית ערגון-קרלין: אני מציגה פה ארגונים חברתיים, שפועלים מתוך מחויבות חברתית לא מתוך זה שהם מקבלים כספים מהמדינה, ואף אחד מאתנו לא מקבל אגורה מהמדינה, למעט הקרן למפעלים מיוחדים של ביטוח לאומי, שפתחה אתנו כמה פיילוטים בנושא.

שלומית ערגון-קרלין: התכניות הן ספציפיות וזו אוכלוסיה חרדית וערבית.

שלומית ערגון-קרלין: אנחנו מדברות על 1400 נשים שעברו ברחבי הארץ 61 קורסים.

שלומית ערגון-קרלין: אנחנו מדברות על 700 נשים עם עסקים ו-420 נשים בוגרות העמותה עם עסקים.

רוחמה אברהם-בלילא: מתי נכנסת לפעילות?

שלומית ערגון-קרלין: ב-5,6 השנים האחרונות.

שלומית ערגון-קרלין: ועוד מעל 400 נשים שלקחו הלוואות בשימוש של קרן "קורת" ובנק הפועלים, כך שמעל 6 מיליון שקל נתנו כבר לנשים.

שלומית ערגון-קרלין: הנושא של האשראי הוא עדין בעייתי מאוד.

שלומית ערגון-קרלין: דיברתם על פוטנציאל יזמות.

שלומית ערגון-קרלין: אם אחזור לנקודה הזאת, העניין הוא שאנחנו מגלים שהפוטנציאל עצום ויש הרבה מאוד נשים שמגדירות את עצמן שיש להן איזו שהיא פעילות אבל לא מגדירות את זה שהקימו עסק כי הן עדין לא רשמיות.

שלומית ערגון-קרלין: זה תהליך מאוד ארוך של עבודה מול הביטוח הלאומי לפתוח נוהל שיאפשר לנשים לצאת בהדרגה ממעמד של מקבלות קצבה או נתמכות ביטוח לאומי למעמד של נשים שמגיעות לפרנסה עצמאית.

שלומית ערגון-קרלין: את התהליך התחילה חגית לפני כמה שנים ועדין הוא לא נגמר.

שלומית ערגון-קרלין: למרות שפותח נוהל ונעשה פיילוט, כנראה שהוא יסתיים רק בעזרת חקיקה ופה נלך לקבל את הסיוע ופה טמון כל הסיכוי של נשים.

רוחמה אברהם-בלילא: תכינו הצעת חוק ונשב יחד.

שלומית ערגון-קרולין: מצוין.

שלומית ערגון-קרולין: יש חסמים וקשיים מיוחדים שמאוד מאפיינים את הנשים בעסקים הזעירים וגם פה צריך לנסות לפתוח.

שלומית ערגון-קרולין: יש את הנושא של עבודה בבישול, קייטרינג מהבית, שקשה או בלתי אפשרי - -

קריאות: משרד הבריאות לא מאפשר.

קריאות: ..

שלומית ערגון-קרולין: אני לא מדברת על כשרות, שזה כבר הרבה יותר קל יחסית.

שלומית ערגון-קרולין: ..

איריס פלד: הרבה יותר קשה.

איריס פלד: ..

שלומית ערגון-קרולין: אולי, אם צריך את הבד"ץ.

שלומית ערגון-קרולין: זה פלח שוק שיש בו פוטנציאל אדיר.

שלומית ערגון-קרולין: יש לנו פניות ואנחנו יכולים להביא שמות של מאות ועשרות מאז שמוחמד יונס קיבל את פרס "נובל" וכל הנושא של עסקים זעירים והשיטה של שהשקעות עלתה לתקשורת, אנחנו מוצפות בטלפונים ופניות של נשים.

שלומית ערגון-קרולין: המון נשים שפתחו עסקים ולא יודעות איך להמשיך הלאה.

שלומית ערגון-קרולין: נשים שנתקעו בגלל המלחמה עם עסקים והפוטנציאל מאוד גדול והשאלה איך שמים ואיך מתקצבים דווקא לאוכלוסייה בפריפריה, האוכלוסייה המודרנית יחסית, שהיום זה גם קיבוצניקיות שמוצאות את עצמן חסרות הכנסה, נשים משכונות.

שלומית ערגון-קרולין: המגוון עצום.

שלומית ערגון-קרולין: איך אנחנו נותנים מענה ותקציבים?

שלומית ערגון-קרולין: תודה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך.

אורי שרפ: כשנכנסת לתפקיד וכמה חודשים אחרי נכנסתי אליך ואמרתי שאני צריך "לאכול את הכובע", כי כשנכנסת לתפקיד אמרת שתזיזי את קרן ההלוואות לעסקים קטנים וזה היה קפוא במשך 5 שנים.

אורי שרפ: בתור פושרית הוכחת את עצמך ואם תיקחי לידייך את הנושאים הנדונים כאן, אני חושב שיש סיכוי שמשהו יזוז.

רוחמה אברהם-בלילא: ראית איך זרקתי את הכפפה מיידית לשר התמ"ת...

אורי שרפ: לגבי העסק האופטימאלי, רצו לדעת איפה המקום הכי טוב להקים עסק של וטרינר וגילו שזה בבני ברק, כי שם אין כלבים.

אורי שרפ: ..

אסנת קנדלי: אני מייצגת עמותה שמעודדת נשים להקים עסקים קטנים ובינוניים גם לפעילות של מיקרו עסקים.

אסנת קנדלי: בשיתוף עם קרן "קורת" שעוזרת לנו, יש פה שיתוף פעולה עם הרבה ארגונים שנציגיהם יושבים כאן.

אסנת קנדלי: כמו השם השלנו, אנחנו רוצות לתת את הסביבה התומכת, כי זה מאוד חשוב לנשים.

אסנת קנדלי: הן מגיעות עם רעיונות שהן לא מאמינות שזה יקרה.

אסנת קנדלי: בתור שלב ראשוני, חשוב מאוד לתת את התמיכה הזאת, שגם משהו שנראה בלתי אפשרי, אולי אנחנו כן יכולות לעשות.

אסנת קנדלי: העיקרון הוא לתת פתרונות יצירתיים שלא בהכרח מקובלים ולמצוא את הדרך הייחודית לכל אחת להגשים את החלום ולחבר אותה מאוד חזק לחזון.

אסנת קנדלי: ברגע שזה יתבצע היא מאוד תצליח ואנחנו מאוד מאמינות בזה.

אסנת קנדלי: זה מוכיח את עצמו בשטח.

אסנת קנדלי: בסופו של דבר, הבעיות שהוצגו כאן, העמותה מכירה את הבעיות האלה ואנחנו מזדהות וחושבות שיש לתת לזה פתרון.

אסנת קנדלי: בנימה אישית אני רוצה להוסיף שיש פה תחושה שהמדינה עוברת את השלבים הראשוניים ויש פה מרווח נשימה והתייחסות לדברים אחרים.

אסנת קנדלי: בעמותה שלנו יש נשים שרבות מהן אקדמאיות והמחשבה היא שאם יש לך השכלה, את יכולה להסתדר.

אסנת קנדלי: זה לא כך.

אסנת קנדלי: הבעיות שהוצגו כאן תקפות לרבות מאוד מהנשים.

אסנת קנדלי: מאוד רצוי להתייחס לשלב של לתת להן כלים ובזה אנחנו מתמחות, לתת ולהצליח.

אסנת קנדלי: לאו דווקא לקחת הלוואה אלא לתת את הידע וההכוונה ופה, אני חושבת שצריך לעשות את זה בצורה יותר יצירתית.

אסנת קנדלי: יש לנו ביקוש גדול מאוד.

אסנת קנדלי: ב-3.5 שנים שהעמותה פועלת, היא הצליחה ליצור בסיס נרחב והביקוש הולך וגובר.

אסנת קנדלי: נשים חייבות את הידע ככלים להצלחה בעתיד.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך מאוד.

רחל איטח: אני רוצה לתקן עיוות מחשבתי ולומר שנשים שלא מצהירות, לא מקלקלות את עצמן מה גם, שאנחנו מנסים להחדיר להן שיש זיכוי של עד 25%.

רחל איטח: זאת אומרת, עד 14 אלף היא לא משלמת מס.

רחל איטח: מה שנשאר לה לשלם זה ביטוח לאומי וביטוח בריאות שמגן עליה.

רחל איטח: זאת אומרת, אנחנו חייבים ללכת לפעמים על הצד שאומר: מה את לא חייבת כדי שתיכללי במערך הבירוקרטי.

רחל איטח: איריס, לעניין החרדים בצפון, בצפת יש לנו מקרים מאוד קשים של עוני.

איריס פלד: את יודעת שבני-ברק נחשבת לעיר הכי ענייה בארץ.

איריס פלד: ..

רחל איטח: אני לא נכנסת לזה אבל הקיום של הנשים מהבית ואיך שהן תופסות את המקום שלהן בחברה הוא לאו דווקא כמפרנסות אלא כעזר.

רחל איטח: ואז הן מפרנסות שם בצורה מאוד יפה על ידי גמ"ח וזה מדהים.

רחל איטח: אני עושה "שאפו" למגזר החרדי כי זה חד-הורית משודרגת.

רחל איטח: אני חושבת שקרן "קורת" היתה מקסימה בזמן המלחמה וגם רש"י.

רחל איטח: הם היו מדהימים.

רחל איטח: הג'וינט נרתם אחרי המלחמה לתת הרבה כספים לצפון.

רחל איטח: עכשיו אנחנו צריכים לראות איך ממנפים את זה ביחד כי אם כל ארגון יעבוד לבד לא נצליח, כי אין לנו את המשאבים לעשות לבד.

רחל איטח: מעבר לתמיכה של הממשלה אנחנו צריכים את הגושפנקא של כל הגופים האלה.

רחל איטח: אם יכירו בגוף אחד, שיעבור מרמת המדינות לביצוע, תפעילו אותנו.

רחל איטח: אנחנו מקבלים שכר.

רחל איטח: תביאו את זה ונחשוב על תכניות לביצוע ביחד.

רחל איטח: לא כדאי שכל אחד יעבוד לבד.

רחל איטח: יש לכך את מרכזי מט"י ויועצים מדהימים, יש כלכלנים וחונכים ואפילו שאין שכר לחונך אנחנו עושים את זה לבד.

רחל איטח: להשתמש במה שקיים.

שיר טל: אני מייצגת את עמותת "קול אישה", קורסים לנשים שרוצות להקים עסק בתחום האוכל ומצאנו פתרון יצירתי לבעיות הכשרות.

שיר טל: פתחנו מטבח קהילתי בקרית יובל, שם עובדות נשים ומבשלות ארוחות לחוסים שנמצאים במקום.

שיר טל: משם יוצאות ארוחות וקייטרינג כשר.

שיר טל: יש לנו הרבה רצון לעשות עוד פרוייקטים כאלה ולהמשיך עם זה בשיתוף קרן "קורת", אחותי וכולי.

רוחמה אברהם-בלילא: זה נשמע שהמצב קשה אבל יש המון פוטנציאל.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו, הנשים, מונות 52% מהאוכלוסייה וכן, כשרואים את כל הפוטנציאל שקיים בשטח וכולם משוועים לעזור, לא ראיתי הרבה מצבים שבהם אומרים: קחו, תעזרו בנו.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שזו ישיבה חגיגית לאור הסוגיה שאנחנו חוגגים את יום העסקים הקטנים בכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: מבחינתי, צריך לראות בזה המשך.

רוחמה אברהם-בלילא: אני אוהבת לקחת תכנית עבודה, להגדיר מטרות, יעדים ולמדוד את עצמי תוך פרק זמן מסוים.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה זה שנקיים ישיבה בעוד כחודש, אבל במהלך החודש הזה, כל אחת שרוצה לקחת חלק בתהליך, צריכה לבוא עם תכנית משלה ואז נעשה סינכרוניזציה של כל התכניות שיעלו על שולחן הוועדה להגדיר מטרות ולראות איך פועלים בהמשך.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לכולכן.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מאוד מעריכה את העובדה שאתן נותנות את מיטב מרצכן ורצונכן לצורך הסוגיה של העצמת נשים ונתינת היכולת להן להגיע למצב של עצמאות ויחד עם זאת, במאמר מוסגר, אנחנו נשים והדגש צריך להיות גם במובן הפסיכולוגי, שמי שרוצה – רק השמים הם הגבול ואולי גם לא.

רוחמה אברהם-בלילא: ההתלבטות שקורעת אותנו, כאמא, שמקדישה הרבה מאוד זמן לקריירה אין מצב שאני לא הולכת לישון בלי להתלבט מלווה בייסורי מצפון.

רוחמה אברהם-בלילא: זה הנדבך העיקרי שלא קיים בעולם הגברי.

רוחמה אברהם-בלילא: הילד חלה ולא יכולתי לקחת אותו באותו רגע, אנחנו לוקחות את זה אתנו וזה מאוד קשה.

רוחמה אברהם-בלילא: לכן, כל אחת מאתנו שמגיעה ובפריפריה הבעיה יותר קשה.

רוחמה אברהם-בלילא: בראש וראשונה, צריך להפנים את העובדה שגם לנו מותר לפתח קריירה וזה בסדר.

רוחמה אברהם-בלילא: לנו מותר להיות שלמות עם עצמנו.

רוחמה אברהם-בלילא: אני נותנת שיעורי בית.

רוחמה אברהם-בלילא: בואו נשמע את התשובות.

רוחמה אברהם-בלילא: אני לכן מודה מאוד.