הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 17, פרוטוקול מספר 11, 2006-08-01 09:30

סופה לנדבר: אנחנו בעצם התאספנו לא כדי לעשות עכשיו בתוך המלחמה ביקורת אחד על השני, כדי לאחד את הכוחות ולתת לאזרח שנמצא במצב הנוכחי את העזרה.

דבורה גנני: מה שעושה הקרן לידידות במצב החרום יחד עם סקטא רש"י ושתי פדרציות נוספות, באמצעות משרד הרווחה, זה לקבל ממשרד הרווחה את הצרכים ברשויות המקומיות בנושא של מזון, מזון חם ומזון יבש, אנחנו מממנים, קרן סקטא רש"י מחלקת, לפי הנחיות משרד הרווחה בערים השונות.

דבורה גנני: הרשויות מתארגנות בחלוקת האוכל לבתים, לפי המלצות של העובדים הסוציאליים וכו'.

דבורה גנני: אשר לזקנים, החלוקה ברשויות המקומיות נעשית, האוכל והכל מובא על ידי אש"ל, הג'וינט, והרשויות המקומיות גם הן מחלקות את זה לקשישים.

דבורה גנני: זאת פעולה אחת שנעשתה ממש מיום תחילת המלחמה.

דבורה גנני: בנוסף לזה הקרן לידידות היתה בכל הרשויות המקומיות וכל הבעיות שצצו לראשי הערים, בעיות קונקרטיות, אנחנו לא מטפלים בפרסונות, באנשים, אנחנו מטפלים בארגונים.

דבורה גנני: אנחנו לא ארגון שאפשר לפנות אליו באופן אישי.

דבורה גנני: אבל ראשי הרשויות שהיו צריכים עזרה בכל מיני דברים שעלו קיבלו באותו היום מענה.

דבורה גנני: בכרמיאל זה היה אפודים לעובדי העירייה, בקרית שמונה זה היה היום הראשון של המקלטים, סיוע למקלטים, כל רשות משהו אחר.

דבורה גנני: חוץ מזה יש לנו קופות ידידות ברשויות המקומיות, שזה אומר אנחנו מכפילים ומשלשים את תקציבי משרד הרווחה לפרט ברשויות המקומיות.

דבורה גנני: יש כספים שלנו שמונחים, שנמצאים ברשויות המקומיות, שהם מעבר לתקציב המדינה, שאם אדם נקלע לצרה, באמצעות הרשות המקומית יכול לקבל עזרה כספית, וזה כדאי שתדעו, בחלק מהמקומות בכפרים הדרוזים עושה את זה עבורנו סקטא רש"י, אנחנו עושים את זה גם ביישובים הבדואים, ששם יש דרך אגב מצוקות לא פחות קטנות.

דבורה גנני: אז יש כסף שלנו ברשויות המקומיות לצרכים מיוחדים.

דבורה גנני: בנושא העולים החדשים אנחנו נתנו למשרד הקליטה מאתיים אלף דולר כדי לענות לצרכים אישיים של עולים חדשים.

דבורה גנני: אבל ברמת הפרט.

דבורה גנני: אני מקווה שאמרו לך את זה.

דבורה גנני: לא אמרו לך את זה.

סופה לנדבר: אני אסביר מה קרה.

סופה לנדבר: כאשר התחילה המלחמה אנחנו נסענו לצפון, ולאור מה שראינו בצפון, אנחנו היינו בטבריה, אנחנו היינו בבתים שפוצצו אותם, אנחנו היינו במשפחות שנפגעו, אני הייתי במשפחות של חיילים שנהרגו, זאת אומרת אני יודעת את המצב בצפון מזה שאני ביקרתי שם יחד עם המפלגה שלי ואני לבד, ביקרתי שם בצפון.

סופה לנדבר: ובגלל זה בעצם אני לקחתי על עצמי לארגן קייטנה.

סופה לנדבר: כאשר גיידאמק אמר שהוא מארגן את הקייטנה ואנשים בפאניקה התקשרו לכנסת אז אנחנו ניסינו להעביר אותם דרך גוף הזה.

סופה לנדבר: אחר כך ביום ראשון אני ביטלתי את החופש של כל העובדים בפדרציה, אמנם זה גוף וולונטרי אבל ביטלתי את החופש של כולם וכולם עונים לטלפונים וכולם מטפלים באנשים.

סופה לנדבר: אבל אנחנו ארגון שהוא בעצם לא יכולים לעשות כל מה שבעצם המדינה צריכה לעשות.

סופה לנדבר: ואני ביום ראשון, כאשר אני הייתי בפדרציה, אני התחלתי לחפש מה אזרח צריך לעשות.

סופה לנדבר: בגלל שהטלפונים לא הפסיקו לצלצל, כנראה אנשים נמצאים בבעיה.

סופה לנדבר: מובן שבעיריות מנסים לתת להם עזרה אבל כנראה אין אמצעים גדולים.

סופה לנדבר: אנחנו אתמול ישבנו בוועדת כספים עד הלילה.

דבורה גנני: למשרד הקליטה יש כסף בדיוק למטרות האלה של עולים חדשים שנקלעו למצוקה, ברמה פרטנית.

דבורה גנני: יש כסף.

דבורה גנני: דרך אגב אנחנו עושים את הכל בתאום עם האגף לתאום ובקרה במשרד ראש הממשלה, בתאום עם פיקוד העורף, עם דני שני בצפון, בתאום עם משרד הרווחה, הכספים שלנו ניתנים על פי הנחיות הממשלה.

דבורה גנני: אשר לשלב ב', של אחרי המלחמה, היום יש בסקטא רש"י דיון ראשון בנושא הזה מה אנחנו עושים אחרי המלחמה.

דבורה גנני: לקרן לידידות יש דיון בצפון ביום חמישי ואנחנו מתארגנים עם הרבה כסף לראות איך אפשר לעזור ביום שאחרי המלחמה.

דבורה גנני: אבל כאמור אנחנו קרנות, אנחנו לא ברמת הפרט, זה שייך למשרדי הממשלה הרלוונטיים.

דבורה גנני: אנחנו מה שאנחנו צריכים לעשות אנחנו עושים, נשמח לעשות עוד אם תפנו את תשומת לבנו.

דבורה גנני: יש לנו משאבים.

ברק זיו: אנחנו במשרד ראש הממשלה הקמנו עם התחלת המלחמה את המרכז ניהול לאומי, שזה אמור להיות הגוף המתאם של עבודת כל משרדי הממשלה בצפון, ותאום גם עם הרשויות המקומיות בצפון.

ברק זיו: אנחנו העברנו את כל הניהול לצפון, לאזור עכו, יש לנו שם צוות קבוע שנמצא מאז תחילת המלחמה, שהעבודה שלנו היא מצד אחד מול משרדי הממשלה וגם מול הארגונים הוולונטריים שמעורבים בזה, אבל בייחוד מול הרשויות המקומיות.

ברק זיו: יש כבר נוהל שמתקיים מתחילת המלחמה הזאת שכל רשות מקומית ממלאת כל יום דו"ח שכולל בעצם מכמה חס ושלום נפגעים, בתים שניזוקו, עד הערות, כל דבר שהם צריכים, מצעצועים שהם מבקשים ומנות של אוכל והוצאה של תושבים לימי ריענון דרומה.

ברק זיו: וכל הפניות שמגיעות אלינו מהרשויות המקומיות אנחנו מעבירים אותן הלאה לאנשי הקשר שיש לנו בכל משרדי הממשלה ובארגונים הוולונטריים.

ברק זיו: בנוסף לזה כל הצוות המקצועי, מרמת המנכ"ל וראשי האגפים והיועצים המקצועיים של ראש הממשלה כולם באופן קבוע כמה פעמים בשבוע נמצאים בצפון, בביקורים אצל ראשי הרשויות.

ברק זיו: לדוגמא ביום חמישי אנחנו היינו אני וראש האגף ליאור שילת אצל ראשי הרשויות הדרוזיות בצפון, והיום פעם אולי עשירית המנכ"ל והצוות המקצועי מגיעים לצפון לסדרת פגישות.

ברק זיו: ואנחנו נמצאים בקשר רציף עם כל הרשויות בצפון.

ברק זיו: אנחנו גם לא כמשרד ממשלתי, משרד מטה בעצם, אנחנו לא יכולים לטפל בעקרון בפניות פרטניות של תושבים.

ברק זיו: בעקרון הדרך הנכונה שזה יתנהל שאזרחים יפנו לרשויות המקומיות, כי אנחנו נמצאים בקשר יומיומי ואפילו כמה פעמים ביום,

סופה לנדבר: אבל לא עונים שם,

ברק זיו: זה דבר שלא ידענו שקורה.

ברק זיו: בעקרון מוקד 106 או מוקדי החרום בעיריות הם אמורים להיות פעילים, וצריך שיהיה אפשר להשיג אותם.

ברק זיו: אבל אם יש בעיה בזה בסדר, אני רשמתי את זה לפניי, אנחנו נעלה את זה היום.

סופה לנדבר: אני קיבלתי טלפון ביום ראשון מקרית גת, מהעירייה, מתנדבת בקרית גת בעירייה, היא פשוט יושבת ראש פדרציה אבל היא עובדת בעירייה.

סופה לנדבר: היא אומרת עשרות אנשים לומדים כאן ואישה אחת עם תינוק חודש ימים ואומרת מה אני צריכה לעשות.

סופה לנדבר: אז היא לקחה אותם לראש העיר אז ראש העיר אמר מי שיגיד שהוא ישלם לי אחרי מלחמה אז אני מוכן להתחיל לטפל, אבל זה לא עניין שלי, וזה באמת לא עניין של ראש העיר בקרית גת.

סופה לנדבר: והיתה שם קבוצה יותר מעשרים איש.

ברק זיו: אני אשמח שתתני לי אחרי הישיבה את הפרטים של המקרה,

סופה לנדבר: אני אתן לך טלפונים שאני קיבלתי אותם ביום ראשון.

ברק זיו: אין שום בעיה, אני אעביר את הכל למנ"ל.

ברק זיו: באופן עקרוני אנחנו נמצאים בקשר עם ראשי הרשויות בצפון.

ברק זיו: יש אפילו פרוייקט של ערים מאמצות.

סופה לנדבר: אז תבדקו למה טלפונים לא עונים, למה עיריות לא יכולות לתת מענה.

סופה לנדבר: אתם עושים תאום וכנראה אתם עושים את זה טוב אבל כנראה למטה משהו לא פועל.

ברק זיו: יתכן, ואנחנו נבדוק את זה מייד אחרי הישיבה.

ברק זיו: אבל באופן עקרוני אנחנו כמשרד לא יכולים לעבוד מול מליון וחצי אזרחים.

ברק זיו: השיטה הנכונה, אני רואה שהיא לא מתקיימת בצורה הטובה ביותר אבל מה שצריך להיות שכל אזרח יוכל לפנות לרשות העירונית שלו ולקבל ממנה את כל הסיוע שהוא צריך.

ברק זיו: ולפרוייקטים גדולים, מה קורה אם תושבים רוצים לצאת דרומה, ואז הם צריכים להיות בטיפול של רשות אחרת, בשביל זה הקמנו פרוייקט של ערים מאמצות, שיש לכל עיר עיר מאמצת, ואנחנו פועלים בשיתוף ארגונים וולונטריים ובשיתוף משרד התיירות ומשרד החינוך להוצאה של תושבים בצפון, אם זה לפרוייקטים של חד יומיים, שזה בדרך כלל לילדים, ללונה פארקים וכדומה ועד לאירוח.

ברק זיו: אנחנו עוסקים בתאום של זה.

סופה לנדבר: איך אתם עושים את זה ליום אחד?

סופה לנדבר: איך אפשר במצב הנוכחי להוציא ילדים באוטובוס ולהחזיר אותם באוטובוס?

ברק זיו: כן, מוציאים אותם בבוקר ומחזירים אותם בערב.

סופה לנדבר: אני חושבת שנתתם פקודה לא לעשות את זה במרוכז, לא?

סיגל תדהר: אני אגע בזה, יש הנחיות שמקלות במקומות מסויימים, אני ארחיב על זה.

סופה לנדבר: אנחנו עכשיו נעביר דף ואתם תרשמו לנו טלפונים ופקסים.

גבריאל וולקינסון: אני מנהל את המוקד של משרד התמ"ת.

גבריאל וולקינסון: משרד התמ"ת נותן מענה בעצם לנושאים שהוא מטפל בהם, בעיקר רוב הטלפונים היו בנושא יחסי עובד מעביד, כשאנשים לא ידעו מה החוק בעצם, אם חייבים ללכת לעבודה, ואם אני לא עובדת מי משלם לי משכורת וכדומה.

גבריאל וולקינסון: אנחנו גם אחראים על נושא של מעונות יום.

גבריאל וולקינסון: מעונות יום שפתוחים וכאלה שאנחנו מנסים לפתוח אותם בעזרת מתנדבים.

גבריאל וולקינסון: נושא של הכשרות מקצועיות ובתי ספר להנדסאים ולטכנאים שאנחנו נותנים צוי ריתוק לעובדים במפעלים קיומיים, ובנושא של שרות התעסוקה הלשכות הפתוחות והסגורות והנושאים האלה.

גבריאל וולקינסון: בפועל, אנחנו מקבלים סדר גודל של אלפיים פניות ביום בערך, לפי התקופה כמובן, הנושאים של הפניות משתנים.

גבריאל וולקינסון: אם בשבוע הראשון רוב הפניות היו בנושאי יחסי עובד מעביד, והיו לנו גם הרבה פניות בנושאים שהיו דווקא של פיקוד העורף, אם המקום עבודה שלי לא ממוגן ואיך אני יכול להגיע לעבודה ושאלות מהסוג הזה, היום רוב הפניות הן בנושא של איך אני מקבל את הפיצוי ואיפה הטפסים וכו'.

גבריאל וולקינסון: מבחינת הפרסום של הטלפונים שלנו, הטלפונים שלנו פורסמו גם בעיתונות ובעצם בכל המדיה שצריך.

גבריאל וולקינסון: הטלפונים שלנו אמורים להיות בעיקר לעסקים ולעובדים, ואולי מה שקשור למעונות יום והכשרה מקצועית שאמרתי, אבל בסופו של דבר אני חייב לומר שרוב הטלפונים לא קשורים לתחום הפעילות שלנו ספציפית, ואנחנו נאלצים להפנות אותם הלאה.

סופה לנדבר: זה בדיוק מה שקורה, הערפל הזה,

גבריאל וולקינסון: אז אני מחדד את הנושא שהעלית אותו, רוב הפניות אנחנו מפנים חזרה לפיקוד העורף מכיוון שאנחנו לא ניתן שום הנחיות לגבי האם מקום עבודה הוא מוגן או לא מוגן ואיך הוא יכול להגיע לעבודה.

גבריאל וולקינסון: אנחנו בנושא של הפיצוי לא מסוגלים לתת את התשובות מכיוון שאנחנו ממתינים לפרסום על ידי רשות המסים ומשרד האוצר לגבי המענים והטפסים שצריך למלא אותם.

גבריאל וולקינסון: לגבי שפות, לא נתקלתי בבעיה של שפות.

גבריאל וולקינסון: כלומר כשהיו פניות וביקשו לדבר רוסית לקחנו טלפון וחזרנו אליהם עם דובר רוסית מהמשרד.

גבריאל וולקינסון: אבל לא קרה שביקשו דובר אמהרית או דובר שפה אחרת ולא יכולתי לתת מענה.

גבריאל וולקינסון: זה פשוט לא קרה.

סופה לנדבר: בסדר.

סופה לנדבר: אצלי זה קרה.

סופה לנדבר: משרד ראש הממשלה, אתם ערוכים לזה שיש,

ברק זיו: אנחנו לא עובדים מול אזרחים, אנחנו עובדים מול רשויות, אז אין לנו בעיה כזאת, אבל כתבתי לי את זה ונבדוק גם את זה.

סופה לנדבר: מה קורה עם אנשים שמשתתפים בתכנית ויסקונסין, אתם נתתם להם הוראה,

גבריאל וולקינסון: נתנו הקלות.

גבריאל וולקינסון: הרי הבעיה היחידה שלנו כרגע היא בנצרת.

גבריאל וולקינסון: נצרת, אנחנו נוהגים בדיוק לפי פקודות פיקוד העורף.

גבריאל וולקינסון: אם פיקוד העורף היה אומר לנו לסגור את המקומות אז היינו סוגרים.

גבריאל וולקינסון: אבל מכיוון שהפעילות שם ביקשו להגיע לעבודה, ויסקונסין זה כמו עבודה לצורך העניין, אבל מכיוון שמסגרות הילדים סגורות במצב שבו שני ההורים צריכים במקביל להגיע לויסקונסין אחד היה יכול להישאר בבית עם הילדים והשני מגיע לעבודה.

גבריאל וולקינסון: זה הפתרון שנתנו לדבר הזה.

סופה לנדבר: למה לא שחררתם זוג?

גבריאל וולקינסון: למה כן לשחרר זוג?

סופה לנדבר: למה לא?

גבריאל וולקינסון: מי שצריך להגיע לעבודה צריך להגיע לעבודה.

גבריאל וולקינסון: זה כמו להגיע לעבודה ויסקונסין.

גבריאל וולקינסון: אני ככה מבין את זה, אלה הנהלים שהוציאו מהמשרד, יותר מזה אני לא רוצה לסנגר כי אני לא חלק מהתכנית עצמה, אני גם לא אחראי על התכנית.

סופה לנדבר: תעבירו לנו את ההוראה שנתתם לאנשים, בסדר?

סופה לנדבר: תודה רבה.

יעל שביט: אני מרשות המסים, אנחנו למעשה אחראים על הפיצוי לאזרחים שהרכוש שלהם נפגע בפעולות איבה בצפון.

יעל שביט: אנחנו מיידית פתחנו ארבעה מוקדים בצפון, אני אתן לכם אחר כך בדיוק את הפרטים של המוקדים.

יעל שביט: המוקד המרכזי בחיפה אמור להיות עשרים וארבע שעות.

יעל שביט: יש שם דוברי אנגלית, ערבית ורוסית.

יעל שביט: יש מוקד בטבריה, יש מוקד בנהריה גם עד שעות הערב המאוחרות, בנהריה ובצפת.

יעל שביט: אנחנו פרסמנו מודעות גדולות בעיתונים לגבי מדריך לאזרחים שהרכוש שלהם נפגע בפעולות איבה.

יעל שביט: פרסמנו את המודעות גם בעברית וגם בערבית גם בעיתונות הערבית.

סופה לנדבר: וברוסית ואמהרית?

יעל שביט: רוסית עד כמה שאני יודעת לא פרסמו, אבל העברנו את זה למשרד הקליטה על מנת שהם יתרגמו את זה ויעבירו את זה לרוסית.

יעל שביט: אנחנו היינו בקשר עם משרד הקליטה,

סופה לנדבר: רבותיי, תסתכלו, בנאדם צריך לרדת למקלט, ואתר אינטרנט זה עוזר לו?

סופה לנדבר: לכל אחד יש אינטרנט בבית?

סופה לנדבר: הרי אנחנו נמצאים במצב מסויים, גם במצב בלי מלחמה לא כל אחד משתמש באתר אינטרנט.

סופה לנדבר: לא כל אחד.

סופה לנדבר: ולא כל אחד יש לו מחשב בבית ולא כל אחד למד את הדברים האלה.

סופה לנדבר: אני חושבת שאתם צריכים פשוט להיכנס קצת לעור של בני אדם ולהבין.

יעל שביט: אז לכן אנחנו עשינו את זה במקביל, גם פרסמנו מודעות בעיתונים, גם שלחנו עובדים שלנו להתראיין לרדיו ולטלויזיה שיסבירו מה הזכויות, אני מדברת על נזק ישיר,

סופה לנדבר: באיזה ערוצים אתם פרסמתם?

יעל שביט: גם ברדיו בכל הערוצים ממש העובדים שלנו התראיינו, גם היה קו ישיר בשבת האחרונה עם שאלות ותשובות עם עובדים שלנו, גם ברגע שיש פגיעה העובדים של המוקדים מיידית מתייצבים במקום,

סופה לנדבר: מה שמתייצבים במקום זה אני עדה, אני הייתי בצפון, אני ראיתי, בהתחלה זה היה ממש מיידי מיידי ואני עדה לזה.

סופה לנדבר: רק פשוט אני רוצה לשאול אותך, בערוץ 9 הייתם?

יעל שביט: אני לא רוצה להגיד לך, אני אבדוק את זה, אני לא הדוברת של המשרד, אני מבטיחה לך לבדוק.

יעל שביט: אבל בכל מקרה הם מתייצבים מיידית.

יעל שביט: אנחנו גייסנו כוח אדם באמת את כל מי שיכולנו העברנו לצפון, והם ישר מדביקים במקום מדבקות, הנפקנו המון מדבקות כאלה עם המספרי טלפון של המוקדים, שכל מי שנמצא שם יכול ישר, גם אם לא מבינים עברית תמיד יהיה מישהו שיקרא להם את מספרי הטלפון,

סופה לנדבר: כן, אבל אני מבקשת, תתרגמו את זה לרוסית, אמהרית וצרפתית וספרדית גם, אני חושבת שזה קל מאוד לעשות, וברוסית בוודאי ובוודאי מליון וחצי איש נמצאים, ואני הייתי בבתים שאני חושבת שהאנשים האלה לא דוברי עברית, ואני חושבת שטוב תעשו אם תתרגמו את זה מייד לשפות שונות.

יעל שביט: אנחנו נבדוק את זה.

סופה לנדבר: אבל אני צריכה להגיד שאתם באמת מייד מתייצבים, ואנחנו ראינו,

יעל שביט: אנחנו גייסנו כל כוח אדם שאנחנו יכולים וגם לא חסכנו בשום אמצעים.

סופה לנדבר: בביקור שלנו בצפון אתם הגעתם לפנינו.

סופה לנדבר: אנחנו רצנו בשטח,

יעל שביט: עוד מלה לעניין נזק עקיף, את אמרת שאת היית אתמול בוועדת הכספים, אז גם כן אנחנו עבדנו ממש להעביר תקנות ואנחנו נערכים עם מוקד גדול על מנת שיהיה ממש פיצוי מהר מאוד, גם לעניין נזקים עקיפים.

סופה לנדבר: רק תעשו את זה בשפות חוץ מעברית, בסדר?

סופה לנדבר: תודה רבה.

יעל שביט: אני רציתי להגיד עוד מלה בעניין הטלפונים שנתתי לכם, אנחנו עושים כל הזמן מעקב אם הם עונים, והם עונים מאוד מהר.

יעל שביט: אם תצלצלי תראי באיזו מהירות עונים במוקדים האלה.

סופה לנדבר: אני אמרתי, אני כבר לא צריכה להוסיף, אנחנו היינו בשטח, ראינו אתכם בשטח וראינו את הטיפול המסור ומהיר, ואני חושבת שגם לשבח צריך להגיד את הדברים הנכונים.

סופה לנדבר: תודה רבה.

סופה לנדבר: רק פשוט שתשימו לב שזה בעברית ואנחנו צריכים את זה בשפות נוספות.

רונן כהן: אני ראש תחום פרט וקבוצות חריגות במשרד השיכון.

רונן כהן: אנחנו די בהתחלה מה שעשינו זה קודם כל פרסמנו באינטרנט ובעיתונות.

רונן כהן: אני יודע רק על עברית ורוסית, אני לא יודע על שפות נוספות.

רונן כהן: בנוסף פרסמנו, כל מה שאני הולך להגיד תיכף, גם לכל סוכני הרווחה שלנו.

רונן כהן: אנחנו הרבה פעמים עובדים דרך רשויות הרווחה, וכל מי שבעצם בא בקשר, עובדים סוציאליים, מרפאים בעיסוק, קופות חולים, כל מי שאנחנו נמצאים איתו בקשר והוא נמצא בקשר פרטני עם האנשים אז אנחנו העברנו לו את המכתב,

סופה לנדבר: לאיזה טלפון האזרח הפשוט צריך להתקשר?

רונן כהן: אני לא זוכר את הטלפון אבל יש את זה בפרסום.

רונן כהן: אם זה חשוב לכם, אני פשוט לא זוכר בעל פה, אני לא מתקשר לטלפון הזה אז אני לא זוכר בעל פה.

רונן כהן: צריך להסתכל.

רונן כהן: זה בוודאי צריך לשאול את הדובר כי אני לא בדקתי את הטלפון.

רונן כהן: מה שחשוב זה שיצרנו מנגנונים של טיפול בעצם, הרי רוב האנשים אצלנו מקבלים טיפול, קצבה קבועה, אלא אם כן נגמר לו התוקף, או של התעודה או של האמנה של התשלומים.

רונן כהן: ובשגרה אנשים ניגשים לאותו ספק שנותן את שרות הזה עבורנו ונרשמים ועושים את כל הפעולות האלה.

רונן כהן: מה שאנחנו עשינו זה בעצם יצרנו מנגנון מהיר, שבעצם מורידים מהאינטרנט איזה שהוא טופס, או מהרשות המקומית מקבלים את הטופס, ממלאים את הטופס, שולחים לנו בפקס ואנחנו מבצעים ,ללא נוכחות שלהם, מבצעים כבר את כל הפעולות.

רונן כהן: אחרי שיש לנו את הטופס ביד אנחנו רק עושים את הבדיקה באמת שיש לו את החוזה שכבר ראינו אותו לפני כן או כל המסמכים שכבר קיימים אצלנו ואז משחררים את הכספים.

רונן כהן: זאת אומרת האדם לא צריך לצאת מהמקלט על מנת לקבל,

סופה לנדבר: יש לו שם אינטרנט במקלט?

רונן כהן: לנו אין דרך, אלא אם כן הוא חותם על משהו, הוא מקבל כסף, הוא צריך לחתום על משהו.

רונן כהן: אז דרך הרשויות המקומיות, העברנו גם לרשויות המקומיות, שדרכם יעבירו את הטפסים.

רונן כהן: אין לנו את הדרך, אנחנו לא עובדים עם מליון בני אדם, אנחנו עובדים דרך הרשויות המקומיות ודרך המחוזות.

רונן כהן: צריך לזכור שגם המחוז שלנו הוא מופגז, אז הוא לא מתפקד כמחוז בצפון, אנחנו נותנים את השירותים במרכז הארץ אבל הם שירותים טלפונים.

סופה לנדבר: ומי שלא חתם?

רונן כהן: מעבר לעניין השגרתי אנחנו הקמנו צוות בראשותי שאנחנו מטפלים בבדיקות פרטניות.

רונן כהן: אדם מתקשר אומר לנו תראו, הוא מעביר לנו, לא יכול לחתום, אין לי טופס וכן הלאה, אנחנו מטפלים פרטנית.

רונן כהן: אני חייב להגיד לך שלא הגיעו אלינו הרבה מקרים, הגיעו אלינו אולי חמישה מקרים מהצפון של אנשים שהם מוגבלים בניידות, לא נגיש להם המכתב, לא יצרו קשר עם העובדת הסוציאלית או עובדת סוציאלית או רשות הרווחה אומרת אין לי את הטופס, מה אני עושה עכשיו.

רונן כהן: אנחנו כבר דואגים לזה פרטנית.

סופה לנדבר: מי פונה בעצם למשרד השיכון, אדם שהוא זקוק למה, לסיוע בשכר דירה?

רונן כהן: אני מדבר על שכר דירה.

רונן כהן: לגבי קבלת דירות זה רגיל, אבל זה לא עניין של חרום קבלת דירה.

רונן כהן: בעיקר הנושא של שכר דירה.

רונן כהן: כל מי שהגיע ונבצר ממנו לחתום בוודאי שהם יקבלו סיוע, זה לא ייהרג ובל יעבור.

רונן כהן: אנחנו מוצאים את הדרכים.

רונן כהן: רק חשוב לי לומר שיש צוות פרטני שיום יום מתכנס, בתחילת היום ובסוף היום ואליו מגיעים כל הדברים, ואנחנו פותרים את כל הדברים של אותו יום פותחים באותו יום.

רונן כהן: לא מדובר במסות אדירות, אנחנו מסוגלים להתגבר על כל הבעיות הפרטניות.

סופה לנדבר: אתה מכיר את הפנייה שלנו לשר?

רונן כהן: לא מכיר, אני חייב לומר.

סופה לנדבר: אנחנו פנינו לשר שאנשים שרוצים להתפנות או מפנים אותם מהצפון לדרום ולא יכולים למצוא דירות של אנשים טובים נגיד ככה אז יש בדרום המון דירות פנויות של עמיגור ועמידר ואז אנחנו פנינו לשר אם בנאדם רוצה בעצם לתקופה מסויימת להיכנס לדירה כזאת פנוייה מה עליו לעשות.

סופה לנדבר: אנחנו קיבלנו ממנו בעל פה את התשובה.

רונן כהן: לא יודע מה הוא אמר לכם.

סופה לנדבר: הוא אמר שהוא אתמול נתן הוראה לעמידר בעצם לאכלס את הדירות הפנויות לתקופה של המלחמה.

רונן כהן: אז זה לא דרכנו, אולי ישירות, לא דרך האגף שלנו.

רונן כהן: אני לא מכיר את זה, הבוקר דיברתי גם עם הסמנכ"ל אצלנו לנושא אכלוס.

סופה לנדבר: אני אתן לך עכשיו מכתב ותטפלו בזה בבקשה, אנחנו רוצים היום עד הצהריים לקבל תשובה מה על בנאדם לעשות אם הוא רוצה להיכנס לדירה.

רן כהן: אני לא מכיר את התשובה אבל הרעיון הזה עלה בשבוע שעבר ולמשרד השיכון ניתן מספר הדירות הפנויות, בכל אזורי הארץ, במיוחד בדרום.

רן כהן: אני יודע שדנו בעניין הזה אבל אני לא מכיר את התשובה.

סופה לנדבר: התשובה היתה חיובית, רק אני לא יודעת, אנחנו נקבל את התשובה כנראה אחרי המלחמה.

סופה לנדבר: אני לא רוצה עכשיו להיות צינית, רק פשוט רבותיי תסתכלו, יש מצב מסויים אצל בני אדם, והם צריכים לקבל טיפול מיידי.

סופה לנדבר: אני מבינה שאנחנו כולנו בני אדם, אבל אלה שנמצאים שם הם נמצאים במצב של פאניקה, מצב מאוד מאוד קשה, מצב של חרדה.

סופה לנדבר: ואני חושבת שמשרדי ממשלה צריכים לתת תשובה מיידית.

סופה לנדבר: ואני שמתי לב אתמול בוועדת כספים, ואני היום מעבירה את התחושה הזאת והרגשה הזאת שיש המון אנשים וולונטריים שמטפלים באנשים הרבה יותר טוב מאשר משרדי ממשלה, במהירות, במסירות, וזה לא כל כך טוב.

רונן כהן: רק לי חשוב לומר, מדובר במאות דירות, מעל מאה דירות, אבל הדירות אינן ראויות למגורים.

רונן כהן: תקן אותי ערן, אבל אני אומר לך, יש איזה הוא מבצע שאנחנו יוצאים אליו, הוא לא קשור למלחמה, יש השקעה מאוד גבוהה בכל דירה ודירה להביא אותה למצב שהיא ראוייה למגורים.

רונן כהן: הרבה נושאים שהם נושאים של בטיחות.

רונן כהן: דירות שכבר מוזנחות הרבה זמן, ובגלל שאין להם מועמדים באזור הדרום, ידוע שאין הרבה אנשים שרוצים לרוץ, אני רק אשלים ואני אומר שמדובר בהשקעות בכל דירה, המון כסף.

רונן כהן: זאת אומרת אני מניח שגם אם תהיה הנחיה היום שמחר בבוקר אנשים מהצפון לאכלס אותם בדירות בדרום לא נראה לי שניתן יהיה לאכלס אותם מיידית, נצטרך לעשת כמה פעולות של שיפוצים, בוודאי בנושא כמו חשמל ונושאים בטיחותיים.

סופה לנדבר: תסתכלו מה שקורה, אתם כנראה שמעתם בשידורים שונים ברדיו, יש אנשים טובים ויש אנשים רעים, מה אפשר לעשות שהמדינה שלנו מחולקת.

סופה לנדבר: אני ראיתי שבאילת היום פחית של מים מוכרים בעשרים ושניים שקלים.

סופה לנדבר: אני גם שמעתי, קיבלתי הודעה מקרית גת שעמדה משפחה אחת שהגיעה עם תינוק ועוד ארבעה ילדים על יד אמא, והיא היתה צריכה להיכנס מיידית לאיזה שהיא דירה.

סופה לנדבר: לקחו עבור חדר בקרית גת, אתם יכולים לנחש כמה ?

סופה לנדבר: חמש מאות דולר עבור שבוע ימים.

סופה לנדבר: אז אני אומרת שאנחנו עם טוב ועם מצויין אבל בתוכנו יש גם אנשים שונים מאוד, ויש אנשים שבעצם מעלים את המחירים ותופסים את ההזדמנות של המלחמה כדי לעשות עוד כמה גרושים, שאני חושבת שזה דבר פסול מראש, אבל זה קורה בינינו.

סופה לנדבר: ואז יש משפחות שדעה טובה או לא טובה, אבל לא לכולם יש קרובי משפחה, לא כולם יכולים ומסוגלים להיכנס לדירות של אנשים זרים.

סופה לנדבר: אז צריכים בעצם לקבל החלטה ולבצע אותה ולעשות משהו כדי שגם דירות האלה, אם יש רצון של אנשים להיכנס שייכנסו לדירות.

רונן כהן: כשאחזור למשרד אני אולי אנסה לגלגל איזה שהוא מהלך שלפחות נצליח למצוא אולי מאגר של דירות של שכירות שנוכל להגיע אתם לאיזה סיכום באמת שהמחירים מוזלים.

רונן כהן: אני אציע את ההצעה, אני לא יכול להתחייב.

סופה לנדבר: תודה.

סופה לנדבר: תקבל גם את ההחלטה של השר ואז תגיעו עד הצהריים להחלטה איך ומה לעשות.

סופה לנדבר: אני מבינה שזה לא פשוט.

רן כהן: יש רק דבר אחד שצריך לזכור, אותן דירות שרונן דיבר עליהן צריכות כמובן שיפוץ.

רן כהן: הרי כשנכנס דייר לדירה הדירה עוברת שיפוץ,

סופה לנדבר: אנחנו עכשיו לא מדברים על שיפוץ.

סופה לנדבר: אנחנו אפילו במקלטים לא מדברים על שיפוץ, ואתה יודע, יש לי ביקורת שלמה ואנחנו אחרי מלחמה נצא גם למקלטים, בגלל שמשהו קרה עם המקלטים האלה.

סופה לנדבר: על זה לא נדבר עכשיו.

סופה לנדבר: אני מבינה שצריכים לשפץ.

סופה לנדבר: לנקות ולתת לאנשים להיכנס.

רן כהן: לא רק זה, יש עוד דבר שצריכים לחשוב, בנאדם שעובר מחיפה או מקרית שמונה לדימונה או ירוחם לדוגמא, יש גם עניין של ציוד.

רן כהן: דירה זה דבר אחד,

סופה לנדבר: אבל אנחנו שמענו שהן כאן קרנות שעשו ועזרו לאנשים בצורה גם פרטנית וגם לקבוצות.

סופה לנדבר: כמה דירות נכון להיום יש בעמידר, פנויות, ריקות?

רונן כהן: תראי, מדובר במאות דירות באזור הדרום.

מרים אקרמן: אני אמשיך את מה שדבורה גנני אמרה.

מרים אקרמן: אני חושבת שחשוב להגיד שבמשרד הרווחה מטעם המנ"ל מנחם ונשל מרכז כל יום רשימה של כל הגורמים שנותנים סיוע בשטח, ובשולחן הזה נוצר תאום בין הארגונים השונים, כשיש חלוקה מאוד ברורה.

מרים אקרמן: כולנו עובדים קודם כל מול הרשויות המקומיות מבחינת הצרכים.

מרים אקרמן: גם אנחנו בודקים את הצרכים שהרשות בעצמו מעלה, כי לפעמים יש אי התאמה בין המספרים ומה שחשוב לנו זה שלא נביא יותר מידי מזון וגם לא נביא פחות מדי מזון.

מרים אקרמן: מבחינת התעסוקה או יציאה לימים של הפוגה לילדים אז זה יותר בטיפול של הסוכנות, הג'וינט והחברה למתנ"סים, שהם מפעילים את היציאות החוצה.

מרים אקרמן: אנחנו מטפלים במשפחות שרוצים ביחד, כי הרבה מאוד מההורים לא מוכנים להיפרד מהילדים והילדים לא תמיד רוצים להיפרד מההורים אז אנחנו מנסים איפה שאפשר לארגן יציאה יומית למשפחות.

מרים אקרמן: אנחנו גם עסוקים באירוח של משפחות, לא בבתי מלון, יותר באכסניות ובמקומות שהמחירים יותר ידידותיים, הוצאנו כבר שניים או שלושה מחזורים של משהו כמו אלף איש כל פעם לשהייה בדרום, כשתמיד יש את הדילמה, לא רוצים לחזור הביתה, מצד שני יש משפחות אחרות שרוצות לצאת.

סופה לנדבר: באיזה מקומות הם נמצאים כרגע?

מרים אקרמן: בירוחם, בבאר שבע, בעיקר בדרום.

מרים אקרמן: במלונות ובמקומות שהצלחנו להגיע אתם לסיכום סביר מבחינת המחיר.

מרים אקרמן: אנחנו כמובן גם עובדים עם שותפים שלנו מבחינת כספים, כמו עם קרן ידידות גם חלק מהפדרציות.

מרים אקרמן: אנחנו גם סיפקנו בהתחלה משחקים וציודים מהסוג הזה.

מרים אקרמן: יש לנו מוקד אבל הוא בעצם גם יותר לפניות של הרשויות, כי אנחנו לא רואים את עצמנו כמענה לאזרח.

מרים אקרמן: לצערנו הטלפון התפרסם בטלויזיה אז אנחנו גם מוצפים, ואנחנו בסך הכל מעבירים את הפניות למי שצריך לטפל בהן.

מרים אקרמן: אנחנו גם עשינו מאמץ להפעיל בני נוער במחנות קיץ של הקרן שהיו ממילא מתוכננים לפעול, ואנחנו גם עסוקים עכשיו עם מה יקרה ברגע אחרי, במיוחד בהקשר של הצרכים היותר פסיכולוגים שיש לילדים והורים ואיך אנחנו יכולים כן מהר מאוד לעזור לחזור לשגרה ולהציע מוקדים של פעילות.

מרים אקרמן: אנחנו עוד לא יודעים מה אנחנו נעשה ואיך נעשה את זה.

מרים אקרמן: אנחנו כן מרגישים שכן נוצר תאום טוב בין הארגונים השונים בחלוקה של העבודה בינינו, אבל אין ספק שיש בעיה למי שרוצה לפנות לרשות, הם לא תמיד מקבלים מענה, ולכן הפניות מגיעות לכל מיני מקומות ומה שחשוב זה להעביר את זה חזרה למקום.

מרים אקרמן: אני גם רוצה להוסיף בנושא של המזון אנחנו מפעילים את המערך של אנשי הקרן שעוסקים כל הזמן במפעל ההזנה של בתי הספר ואנחנו גם בודקים שהאוכל שמגיע מגיע למי שהוא צריך להגיע.

מרים אקרמן: ויש גם דאגה מיוחדת שנדאג להגיע למשפחות היותר מוחלשות שלא יודעים לבוא ולא יודעים לדרוש את זה כי הם לא תמיד מקבלים, הם בקצה, יותר קשה להגיע אליהם.

מרים אקרמן: אז יש לנו, אנחנו יחד עם הרשויות המקומיות באמת עושים מאמץ להגיע דווקא אליהם.

מרים אקרמן: אנחנו גם חילקנו בתאום איתם תלושים להיפרכולים למיניהם כי יש אנשים שפשוט נתקעו בלי כסף.

סופה לנדבר: זה היה ביום ראשון, לוועדה התקשר בנאדם מטבריה תביאו כסף,

מרים אקרמן: כן, יש אנשים שאין להם כספומט וכרטיס אשראי ואין להם פנקס צ'קים.

מרים אקרמן: בימים רגילים.

מרים אקרמן: ואם הם רוצים לצאת החוצה עכשיו ולקנות אוכל אין להם, אז אנחנו מספקים תלושים.

מרים אקרמן: אנחנו גם מעורבים קצת אצל המשפחות שנפגעו ישירות, לתת להם נגיד כרטיס מגנטי ל-H

סופה לנדבר: אם נניח דירה נפגעה ובנאדם צריך תקופה מסויימת עד שמשפצים אותה ועד מעבירים אותה למצב נורמלי הקודם, אתם גם נותנים לו כסף לשכירות?

מרים אקרמן: זה לא התפקיד שלנו.

מרים אקרמן: כמו שאמרתי אנחנו בצרכים מאוד מיידיים, שמישהו צריך, כי הם לא יכולים להיכנס הביתה ויש להם ילדים ואין להם בגדים אז ברמה הזאת אנחנו נכנסים.

מרים אקרמן: בדברים האחרים זה לא אחריות שלנו, אנחנו לא רואים את עצמנו נכנסים לעניין הזה.

מרים אקרמן: אם תתגבש תכנית ופונים לקרן אני מניחה שאפשר לשקול את זה.

מרים אקרמן: אבל אנחנו היום עסוקים יותר בצרכים הבסיסיים ורווחת התושבים, לא רק אוכלוסיית הרווחה, בתאום עם משרד הרווחה והרשויות.

סופה לנדבר: משרד השיכון, מה אתם עושים עם בנאדם עד שהוא בעצם צריך את הדירה הזמנית?

רונן כהן: לא קיבלנו פניות לסיוע בשכר דירה זמני.

רונן כהן: אני אומר לך שאם יגיעו אנחנו נטפל בהם פרטנית, בלי שום בעיה, אבל לא קיבלנו.

סופה לנדבר: תודה רבה.

סופה לנדבר: כן, סוכנות.

רחל שילה: אנחנו התחלנו לפעול בשלוש עשרה ביולי, קודם כל הוצאנו, פינינו את הילדים ממרכזי הקליטה בצפון, הבאנו אותם לשלושת כפרי הנוער של הסוכנות, יש לנו שם היום כחמש מאות ילדים, שמקבלים גם פעילות חינוכית, גם יציאות החוצה, שלוש ארוחות וארוחות ביניים, ביגוד, הגענו אפילו לנושא של קרם הגנה נגד שמש שגם את זה חסר.

רחל שילה: משם הרחבנו והוצאנו ילדים, ובמקרים גם מלווים מבוגרים לפנימיות ברחבי הארץ, היום יש לנו תשעת אלפים אנשים במרכז שמקבלים את החינוך, פעילויות חינוכיות.

רחל שילה: יש לנו מבקרים בכל אתר עם שאלונים לראות שבאמת כל אחד מקבל את מה שהוא צריך לקבל.

רחל שילה: הילדים שנמצאים בלי מבוגרים מצלצלים הביתה כל יום להורים על מנת שיהיה קשר בין הורה וילד.

רחל שילה: בנוסף לזה המשפחות במרכזי הקליטה שלנו יש להם פעם בשבוע סיורים בכפרי הנוער שהם יראו מה הילדים עושים.

רחל שילה: אם יש למישהו תלונה שצריכים תשובה מיידית אני אתן את המספר טלפון שלנו,

סופה לנדבר: אנחנו נחלק את הדפים, אני גם אתן אותם לסוכנות ולמשרדי ממשלה, לכולם בעצם.

סופה לנדבר: זה אנשים שרוצים שיפנו אותם.

סופה לנדבר: תשמעו, הם לא קיבלו תשובה בעירייה, אנחנו כל כך טוב מטפלים ואני מרגישה שאנחנו מטפלים, אבל חוסר תאום הזה,

רחל שילה: אחת הבעיות שאנשים מדברים זה הנושא של הרשויות שאין תשובות.

רחל שילה: אחת ההמלצות שאפשר לתת לרשויות זה שישאירו קלטת.

רחל שילה: כי כמו שאת אומרת האנשים במקלטים, האנשים לא נמצאים לא ליד אינטרנט ולא ליד פקס, אז שום דבר כזה לא עוזר היום.

רחל שילה: אבל אם את מרימה טלפון ויש קלטת שאומרת לך מה לעשות ומנחה אותך במספרי טלפון איפה שכן עונים זה יכול לעזור במקום שלא תהיה תשובה בכלל במקומות האלה.

סופה לנדבר: אני רוצה שאתם היום תחזרו הביתה, זאת אומרת למשרדים, ובעצם אני גם מבקשת ממשרד ראש הממשלה תתרגמו את זה לכל השפות שעולים צריכים את זה ושזה ייצא, וגם בעברית, כי אני מרגישה שמשהו קורה בינינו, תסתכלו, אם אנשים מתקשרים לכנסת ומתקשרים בפאניקה למשרדים שונים ומבקשים כסף ומבקשים סיוע אז משהו קורה בינינו.

סופה לנדבר: משהו קורה.

סופה לנדבר: כל אחד טוב וכל אחד עושה עבודה מצויינת אבל בעצם החוסר תאום הזה מביא לליקוי אחד גדול.

רחל שילה: כל הפעילויות שאנחנו עושים מתאפשרות לנו כי אנחנו מקבלים תרומות מאיחוד הקהילות של צפון אמריקה ומדינות קרן היסוד.

רחל שילה: עולה לנו בערך שבוע ילד שלוש מאות חמישים דולר איפה שהם נמצאים בפעילות.

רחל שילה: בועז יסביר מה הגלובל שלנו עושה, וגם פה יש מספר טלפון שאפשר להשיג בקלות.

בועז ירדני: אני מנהל את המרכז הגלובלי של הסוכנות היהודית, בעצם הערוץ שדרכו אנחנו מקבלים חלק ניכר מהפניות.

בועז ירדני: ככה רק לסבר אל האוזן ולהגיד מה אנחנו עושים בקצרה, אנחנו מהתאריך שרחל ציינה של השלוש עשרה בחודש אנחנו קיבלנו קרוב לכשמונה עשרה אלף פניות.

בועז ירדני: אני לא מדבר רק על עולים חדשים, אני מדבר על כולם.

בועז ירדני: בעניין הזה אנחנו לא עשינו את הדיפרנציאציה בין אנשים, נתנו שירות כמובן לכולם, אנחנו פועלים עשרים וארבע שעות ביממה.

בועז ירדני: אנחנו פונים כרגע בשבע שפות, אני הבאתי לכם משהו שתוכלו לקחת, אז זה ככה לידיעתכם.

בועז ירדני: אנחנו מתמקדים, וזה אפרופו לשאלתך הקודמת, זה בא לידי ביטוי בערוצי הפרסום השונים, מתמקדים בארבעה נושאים מרכזיים, וכדאי שהחברים פה יקחו את זה לתשומת לבם.

בועז ירדני: אחד זה הפרוייקט הגדול שרחל גם הזכירה חלק ממנו, אנחנו קוראים לפרוייקט הזה שמים את הילדים במרכז, בעצם כל אדם שפונה אלינו ורוצה שניקח את הילדים שלו, לאוורר אותם, להוציא אותם ככה קצת מהטראומה, אנחנו לוקחים אותם לאותן קייטנות, אותם סמינרים,

סופה לנדבר: איזה גילאים של ילדים?

בועז ירדני: תשע עד שש עשרה.

סופה לנדבר: ומה נעשה עם ילדים קטנים?

בועז ירדני: לא יודע.

בועז ירדני: אנחנו נותנים פתרון איפה שאנחנו מסוגלים לתת פתרון אמיתי.

בועז ירדני: רחל ציינה, אנחנו העברנו כרגע,

סופה לנדבר: לא, אני מתארת לעצמי שלקחת ילדים קטנים אי אפשר,

בועז ירדני: גם להוציא ילד בן תשע מהבית לשלושה ארבעה ימים לדרום, אז יש פה בעיות של בכי, גם ככה יש פה בעיות, זה לא פשוט.

בועז ירדני: ואתם מכירים את עם ישראל, כשאתה אומר תשע אז גם שמונה וחצי פתאום נהיה תשע.

בועז ירדני: זה בסדר, אין לנו טענות לאף אחד, אנחנו עושים כמיטב יכולתנו, אבל זה הקריטריונים שהגדרנו, וזה לא פשוט, יש לנו הרבה מאוד בעיות גם בהקשר הזה.

בועז ירדני: הנושא השני שאנחנו מטפלים בו זה נושא של מתנדבים.

בועז ירדני: יש לנו הרבה מאוד פניות של מתנדבים, אנשים טובים שרוצים להתנדב.

בועז ירדני: אנחנו מרכזים את הפניות האלה ובאמצעות אחת היחידות שלנו בסוכנות, שנקראת בבית ביחד עושים את השיבוצים למקומות ולצרכים.

בועז ירדני: אז אני אומר גם לכם, אם אתם צריכים מתנדבים או רוצים להפנות מתנדבים אנחנו נשמח להיות הצומת שמנתבת את האנשים האלה במקומות הרלוונטיים ולפי היכולות שלהם.

בועז ירדני: הנושא הנוסף זה משפחות שמארחות.

בועז ירדני: יש כמו שאמרת קודם משפחות טובות שרוצות לארח.

בועז ירדני: אז אנחנו ריכזנו כמה עשרות כאלה כבר ושוב הפנינו אותם לחבר'ה שלנו ועשינו את המצ'ינג הזה עם משפחות שרוצות להגיע מהצפון למרכז ולדרום.

סופה לנדבר: יש עוד אנשים שרוצים לארח?

בועז ירדני: יש כאלה, כן.

בועז ירדני: אנחנו קיבלנו מעל מאה שבעים פניות כאלה.

בועז ירדני: זה לא מליונים אבל זה יותר טוב מכלום וכשמפרסמים אז אנשים פונים.

בועז ירדני: והדבר האחרון זה תרומות.

בועז ירדני: אנחנו רגילים בסוכנות היהודית לקבל תרומות מחוץ לארץ, לא מתעסקים עם תרומות בארץ, אבל אנשים טובים, שוב, על אותו עניין, מצלצלים ותורמים פה חמש מאות שקל, שם אלף שקל, וכל גרוש בעניין הזה עוזר לכל דבר ועניין.

בועז ירדני: אלה ארבעת הנושאים ויש לנו מספר חיוג חינם, והוא מפורסם בכל האמצעים שאת דיברת, לא רק באינטרנט, בשפות הרלוונטיות.

בועז ירדני: כמובן שיש לנו עוד קרוב לעשרים וחמישה טלפונים מכל העולם, אני ציינתי רק את הטלפונים שאנחנו מקבלים מישראל, אבל אנחנו גם נותנים תשובה מטבע הדברים ליהדות העולם מכל הגלובוס, מרוסיה ואוקראינה דרך ארצות הברית וצפון אמריקה, אירופה, אז אני אעביר את זה אליכם.

בועז ירדני: מי שרוצה לרשום את המספר זה 1800-228055.

סיגל תדהר: פיקוד העורף עוסק במספר מאמצים, אני אגע יותר במה שקשור לשולחן הזה.

סיגל תדהר: אני אתחיל עם פעילויות הסברה ודברים שבאמת עלו כאן שזה נושא השפות.

סיגל תדהר: יש לנו מספר אמצעי הסברה לאוכלוסיה, אני מדברת על אתר אינטרנט, מרכז מידע, אולפן שידור, אולפן ערוץ 33, התקשורת האלקטרונית כמובן, הסברה כתובה והנחיות בתקשורת.

סיגל תדהר: אני אתחיל עם האינטרנט של פיקוד העורף.

סיגל תדהר: קודם כל כל האתר מתורגם גם לאנגלית וגם לערבית, גם הנחיות המיגון הן בספרדית, צרפתית, רוסית ואמהרית, מופיע גם באתר של משרד הקליטה.

סיגל תדהר: יש לנו את מרכז המידע, שזה המרכז לאזרחים, שפה אני מדברת על האזרח אחד לאחד, שהאזרח יכול להתקשר ולדבר ולקבל תשובות.

סיגל תדהר: היום אנחנו עומדים על משהו כמו חמשת אלפים פניות ליום, שזה ירד משמעותית מתחילת הלחימה, בעברית, אנגלית, ערבית, רוסית, אמהרית וספרדית.

סיגל תדהר: לגבי הנחיות בתקשורת גם כן אנחנו מדברים על אולפן 33, הכל מתורגם גם בכתובתיות לערבית ואנגלית והנחיות המיגון מתפרסמות בערבית, אנגלית, צרפתית, אמהרית רוסית וספרדית.

סיגל תדהר: בתקשורת האלקטרונית אנחנו מדברים על תחנת רדיו קול רקע, על קול ישראל בערבית, על ערוץ 9, יש לנו נציג קבוע שיושב שם, על ערוץ 1.

סיגל תדהר: הודעות בעיתונות רוסית, ערבית ואנגלית, מנשרים גם בתאילנדית הופצו כי היו סוגיות באזור יסוד המעלה למשל, יש שם הרבה עובדים תאילנדים אז יצא גם בתאית כל המנשרים, וזה גם באתר משרד הקליטה, גם ברשויות, אנחנו העברנו את זה לכל הרשויות.

סיגל תדהר: דפי מידע בעיתונות סוף השבוע יצא גם כן, מתורגם לרוסית וערבית בעיתונים יהודים כמובן על פי השפות.

סיגל תדהר: טלויזיה כמובן שוטף רואים כל היום את פיקוד העורף.

סיגל תדהר: כבלים ולויין בשפות יש את כל הנחיות המיגון.

סיגל תדהר: אלה הדברים מבחינת פעילויות של הסברה, הדרכה, כל מה שאנחנו עושים כרגע לציבור בשפות.

סיגל תדהר: סך הכל זה נותן מענה.

סיגל תדהר: 1207 מטפל בכל השאלות, בכל המענים של האזרח, בדברים שאני יכולה להגיד שפיקוד העורף לא אמור לטפל בזה, אבל עכשיו מלחמה, אנחנו לא שואלים מי מטפל, אז גם בזה מטפלים.

סופה לנדבר: אבל אתם גם מרגישים שבנאדם שמתקשר לטלפון של העירייה,

סיגל תדהר: מוקד 106 קרסו מזמן, בתחילת המלחמה, לא אתמול, לא היום, זה מהתחלה לא עבד כמו שצריך.

סיגל תדהר: צריך לזכור שרשויות מסויימות העובדים שלהם בכלל ברחו, אנחנו מדברים על רשויות שלא הוכרזו כקיומיות, ולכן למשל בצפת מתוך שלוש מאות חמישים עובדים אנחנו מדברים על חמישה עשר עובדים שמנהלים עירייה.

סיגל תדהר: וברור לכולם שחמישה עשר עובדים לא יכולים לנהל את מה שקורה שם.

סיגל תדהר: אז לכן מענה לאזרח ב-106 הוא בעייתי היום.

סיגל תדהר: אני בתפקידי ראש ענף משרדי ממשלה ורשויות, אחד הדברים שאנחנו העלינו זה למרכז השלטון המקומי שיטפלו גם בסוגיה הזאת ויתנו מענה, גם אתמול היה כנס של ראשי רשויות, הסוגיה הזאת עלתה, זה היה גם יחד עם ראש הממשלה, הסוגיה הזאת עלתה של 106.

סיגל תדהר: הסוגיה ידועה, צריך רק לראות איך לתגבר אותם, לעזור להם.

סיגל תדהר: אנחנו בנוסף עושים את העזרה שלנו המקומית.

סיגל תדהר: אנחנו יודעים למשל שרשות כמו נהריה 106 שלה לא מגיב אז אנחנו מפנים אלינו ואנחנו נותנים מענה.

סיגל תדהר: אבל עוד פעם, יש דברים שברמת היישוב עצמו, רוצים לדעת אם הבנק פתוח, הדואר פתוח, הסניף הזה או הסניף הזה, יש בעיה עם זה.

סיגל תדהר: אז אנחנו מכירים את זה, וזה מבחינתנו כרגע גם איזו שהיא בעיה שמגיעה אלינו.

סופה לנדבר: אתם חשבתם על איזה שהוא פתרון לעניין?

סיגל תדהר: פיקוד העורף תגבר בחיילים גם לטובת סיוע במזון, וגם לטובת סיוע ברשויות.

סיגל תדהר: יש לנו נציג בכל עירייה, קציני התנהגות אוכלוסיה, הם נמצאים ליד כל ראש רשות, מסייעים גם למרכז מידע, אבל אני אומרת עוד פעם, זה לא נותן מענה מלא.

סיגל תדהר: לגבי מפעלים קיומיים, אחת הסוגיות שנגעו פה זה מפעלים קיומיים והנחיות פיקוד העורף.

סיגל תדהר: כל מה שקשור למפעלים קיומיים, אני משערת שזה התייצב כבר בימים האחרונים אבל היתה הצפה על הסוגיה הזאת, גם למשרד שלי ישירות.

סיגל תדהר: במשרד שלי פועל מוקד שהוא לא לאזרחים, הוא רק לראשי הרשויות, מנכ"לים, משרדי ממשלה ישירות וגופים שאנחנו עובדים אתם, גופי התשתית הלאומית, אם זה רכבת ישראל, נמל, בזק, חשמל, כל הגופים האלה.

סיגל תדהר: אחד הדברים שעלו במפעלים הקיומיים זה סוגיית הנחיות המיגון.

סיגל תדהר: יש חוק, וברגע ששר התמ"ת הכריז על מפעל כקיומי לא רלוונטי הנחיות פיקוד העורף.

סיגל תדהר: הוא צריך לקום וללכת לעבודה גם אם הוא עובד מתחת לכיפת השמים.

סיגל תדהר: הסוגייה הזאת לא היתה ברורה.

סיגל תדהר: יצא מכתב של האלוף שלנו, אנחנו מפיצים את זה נקודתית לגופים.

סיגל תדהר: לנו היו בעיות, אני יכולה לדבר על מאתיים שלוש מאות פניות כאלה.

סיגל תדהר: אבל התאחדות התעשיינים שלחנו לה את המסמך ואני חושבת שזה קצת הרגיע גם את העניין הזה.

סיגל תדהר: אז העובדים יוצאים.

סיגל תדהר: יש איזה שהוא ניסיון כן לחזור לשגרת חיים, כן ניסיון לפתוח.

סיגל תדהר: לגבי המקלטים, נגעת בזה, אנחנו לא נפתח את הסוגיה הזאת, המקלטים באחריות הרשות המקומית.

סיגל תדהר: חוק הג"א, תקציב הג"א.

סיגל תדהר: זה לא פיקוד העורף.

סיגל תדהר: זה נכון שהיום באים בטענות לפיקוד העורף ואנחנו היום ניתן את הגיבוי, אני לא פותחת את זה עכשיו כי זה סוגיות שלמות, אם זה צופרים שבאחריות רשויות ועוד דברים אחרים, והיום אני אומרת אנחנו עושים באמת את המקסימום כדי לתת את המענה הזה.

סיגל תדהר: אבל צריך להבין שיש דברים שזה באמת לא באחריות פיקוד העורף.

סיגל תדהר: מעבר לזה לגבי הנחיות מיגון, אם יש בקשות חריגות, גם הגופים, הרשויות, ראשי הרשויות יודעים לפנות אלינו לקבל נקודתית אישורים לקחת אוטובוס בחמש בבוקר של ילדים או להחזיר או התכנסות כזאת או אחרת, כי אנחנו מבינים שיש בעיה עם ההנחיות כרגע.

סיגל תדהר: הנה למשל היום בבוקר כבר אומרים לי בחיפה חזרו לשגרת חיים.

סיגל תדהר: עדיין הנחיות המיגון לא השתנו.

סיגל תדהר: צריך להבין שיש כל הזמן את הלחץ הזה בין הניסיון לאזן ולהגיד או.

סיגל תדהר: קיי.

סיגל תדהר: , תישארו במקלטים או בחדרים או כל אחד לפי הקו שלו, והניסיון לחזור חזרה.

סיגל תדהר: אז אנחנו, אני אומרת עוד פעם, אנחנו נותנים נקודתית אישורים מיוחדים.

סיגל תדהר: זה רכבת ישראל שפתאום עובדת משעות מסויימות, רכבות משא, נמלים, אישורים להוציא ילדים, פעילויות חינוך בתוך מקלטים ומרחבים מוגנים, אנחנו נותנים את המענה הנקודתי הזה.

סיגל תדהר: אבל כרגע הנחיות המיגון עומדות בעינן.

סיגל תדהר: אין שינוי מבחינתנו.

בתיה כרמון: אתם מפנים, יש איזה שהוא טלפון שמגיע אליכם ולא קשור דווקא, אתם מפנים,

סיגל תדהר: יש לנו את כל המוקדים של משרדי הממשלה, אני ריכזתי את זה, זה מרוכז אצלי, אני אחראית על משרדי הממשלה, ואז אנחנו הפצנו את זה לכל הגופים.

סיגל תדהר: למשל אם קופת חולים כללית לא היתה פתוחה אתמול אז הוא רוצה לדעת מה קורה למה, אני מפנה אל חמ"ל משרד הבריאות,

סופה לנדבר: אם בנאדם רוצה שיפנו אותו מהצפון,

סיגל תדהר: זה לא,

בתיה כרמון: אז אולי צריך, זה מקום שצריך לתגבר אותו.

סופה לנדבר: אנחנו עכשיו נחשוב יחד בקול רם מה לעשות.

עידו נחום: גברת כרמון הביאה אותי לנושא שלנו.

עידו נחום: אנחנו בעצם תפסנו את עצמנו כגוף שמתאם בין כל המשרדים לבין הרשויות המקומיות, כי בסופו של דבר כל נושא הרווחה הוא היום נושא מאוד מאוד רגיש, הוא תמיד רגיש אבל עכשיו עוד יותר בצפון.

עידו נחום: יש לנו קו מצוקה, מוקד מצוקה 118, המוקד הזה קיים כל ימות השנה והוא עונה לכל הנושאים.

עידו נחום: כל נושא שבנאדם רוצה תשובה שקשורה במשרדי ממשלה, שקשורה במצוקה אישית, יכול לפנות ל-118.

סופה לנדבר: אני קיבלתי כמה טלפונים אבל אני אספר על טלפון אחד.

סופה לנדבר: קיבלתי אותו מהצפון, מנשר, גברת בפאניקה, צרחה לי באוזן, לא יכולתי להרגיע אותה.

סופה לנדבר: היא אומרת יש לי אמא בגיל שמונים שהיא משותקת, ויש לי עכשיו שני נכדים בבית, ואני מטפלת ואני לא יודעת במה לטפל קודם, באמא או בנכדים.

סופה לנדבר: אני רוצה לקחת את הילדים ולעבור לדרום אבל אני לא יכולה להשאיר את אמא.

סופה לנדבר: אז אני שאלתי במשרד הרווחה מה עלי לעשות, אז הם אמרו תפני לעירייה.

סופה לנדבר: פניתי לעירייה, לא קיבלתי תשובה בגלל שמוקד 106 בעירייה, התקשרתי לראש העיר, מובן היה בטלויזיה, התקשרתי לאחת מחברות מועצת העיר, אנחנו מצאנו סידור.

סופה לנדבר: אבל אני לא קיבלתי תשובה ואני לא קיבלתי מענה במשרד הרווחה.

סופה לנדבר: אז אמרו לי תתקשרי לטלפון הזה, תתקשרי לטלפון הזה.

עידו נחום: אולי לא פנית למקום הנכון.

עידו נחום: 118.

עידו נחום: אנחנו במהלך שלושת השבועות האחרונים פינינו כמה מאות זקנים מבתי אבות.

עידו נחום: ויש לנו עדיין, לא הרבה מקומות נשארו לנו, זה נכון, אבל יש עדיין כמה מקומות שאפשר היה להעביר אליהם.

עידו נחום: אנחנו מפרסמים, ב-118 יש לנו מוקדנים בשפות אמהרית, ערבית ורוסית, ועברית כמובן, בנוסף לעברית והאנגלית.

עידו נחום: אלה שפות שאנחנו עונים בהן.

עידו נחום: המוקד שלנו מקבל בין חמש מאות לאלף פניות ליום.

עידו נחום: יש לנו מוקדנים, יש לנו עובדים סוציאליים, אנחנו תיגברנו את הקו הזה, עשרים וארבע שעות ביממה, שלוש מאות ששים וארבע ימים בשנה, חוץ מיום כיפור הוא עובד כל השנה.

סופה לנדבר: מי יכול לפנות?

עידו נחום: כל אדם בכל בעיה.

עידו נחום: המוקד הזה, יש לנו בתוך המוקד הזה, ממוחשב, את כל סוגי הבעיות ולמי לפנות ואנחנו מפנים, יש לנו את כל מספרי הטלפון של כל המוקדים של כל המשרדים, יש לנו קשר ישיר לכל הרשויות המקומיות, זאת אומרת אם בנאדם לא מצליח ב-106, הוא מתקשר אלינו, אצלנו במוקד יש את מספר הפלאפון של מנהל המחלקה לשרותים חברתיים במקום, והוא פונה אליו, הוא מתקשר אליו, הוא מנסה לפתור את הבעיה של הבנאדם הזה.

עידו נחום: הוא פונה אל המוקד שלנו, יש לנו כמובן מוקד החרום שלנו בצפון, שמרכז את כל הפניות.

עידו נחום: במטה החרום שלנו בצפון אנחנו מרכזים את כל הפניות, יש לנו את המפקחים המחוזיים שלנו, מנסים לפתור את הבעיות הפרטניות של כל בנאדם ובנאדם שאנחנו צריכים.

עידו נחום: אני מקבל כל יום את הרשימה של הפניות שקיבלנו ואיך טיפלנו בהם שם בצפון.

עידו נחום: ומטפלים בכל הנושאים, החל בנושא של המזון, שאנחנו באמת יצרנו מטה שהוא מתואם בין כל הרשויות.

עידו נחום: במטה הזה נמצאים גם פיקוד העורף וגם קרן לידידות וגם קרן סקטא רש"י וגם משרד הקליטה וגם המתנ"סים וגם הסוכנות, וכולם, אנחנו מתאמים את כל הפעולה יחד כדי שלא יווצר מצב שבו למשל במקום אחד, מה שהיה בימים הראשונים, במקלט אחד קיבלו מנות מזון מכל הגופים ובמקלט שני לא קיבלו בכלל.

עידו נחום: היום אנחנו מתאמים את כל הפניות כדי שלכל מקום יגיע כל מה שצריך.

עידו נחום: אנחנו מתאמים את הנושא של הפינויים.

עידו נחום: שוב, זו בעיה, זה לא כל כך פשוט הנושא של הפינויים.

עידו נחום: אנחנו לא יכולים לפנות כל בנאדם ובנאדם.

עידו נחום: אבל בהחלט זקנים אנחנו פינינו, מפגרים אנחנו פינינו, נכים אנחנו פינינו, כולל המשפחות שלהם.

עידו נחום: כי כשאני מדבר על נכה שחי בביתו, קשה לו מאוד לחיות עם ההורים שלו או להורים שלו קשה לחיות איתו בזמן שהם צריכים להיות במקלטים או משהו כזה וצריכים לפנות לא רק את הנכה עצמו או את המפגר עצמו אלא את כל המשפחה שלו יחד אתו.

סופה לנדבר: אתה אומר שאנחנו היום יכולים לפרסם טלפון 118,

עידו נחום: ו-118 דואג להפנות לכל גוף וגוף.

עידו נחום: הם כל הזמן רגישים.

עידו נחום: הם רואים בטלויזיה גם את כל הקווים האלה שישנם, הכל גם רשום אצלנו.

עידו נחום: זאת אומרת אנחנו גם מתאמים ועושים את ההפניה הזאת.

עידו נחום: לפעמים, תראו, כשיש פניות, המון פניות, אני לא יכול שהמוקדן גם יעשה את הקישור, הוא יכול להגיד לבנאדם רק תשמע, אני נותן לך את המוקד הזה והזה, תתקשר אליו.

עידו נחום: במקרים מאוד מאוד דחופים, במקרים חשובים,

סופה לנדבר: הגברת הזאת שמתקשרת ואומרת אמא משותקת וצריכים לפנות אותה לאיזה שהוא מקום ששייך למשרד הרווחה, תוך כמה שעות אתם עושים את זה?

עידו נחום: קשה לי להגיד תוך כמה שעות.

עידו נחום: אני מניח שתוך יום אפשר לעשות את הדבר הזה.

עידו נחום: צריך לעשות את התיאומים האפשריים.

סופה לנדבר: אתם מגיעים, לוקחים את הגברת,

עידו נחום: לפעמים יש לנו בעיה של ההסעה, מי ייקח אותה בהסעה.

עידו נחום: אנחנו מגיעים למצבים אבסורדיים שיש כבר את המקום ואין את ההסעה לפעמים או כל מיני דברים כאלה.

עידו נחום: כי בכל זאת לפעמים ההסעה זה אמבולנס לאמא כזאת,

מרים אקרמן: נושא של קשישים ונכים זה באחריות של הג'וינט.

עידו נחום: נכון, אנחנו מתאמים את זה עם הג'וינט, הג'וינט השיגו שני מליון וחצי דולר לצורך העניין הזה, מתואם יחד אתם הדברים האלה.

עידו נחום: ואנחנו קיבלנו שני מליון וחצי שקל מהמשרד לגמלאים, הבעיה היא למצוא את המקומות עכשיו.

עידו נחום: בהתחלה היו לנו הרבה מאוד מקומות, היום המקומות האלה די נסגרו, אנחנו צריכים לפנות מקומות אחרים, למצוא מקומות שיכולים להתאים לזה.

עידו נחום: מה שכן לעומת זאת מה שאנחנו עשינו עכשיו לזקנים למשל, השבוע הזה, שלושת אלפים זקנים שחיים בסדר בבית, הם לא נכים, הוצאנו אותם באמצעות הג'וינט לנופשונים, בירושלים, בתל אביב, למשל חמישה ימים.

סופה לנדבר: בצפון ראיתי ילדים בלחץ, אני יושבת ראש פדרציה, שאין לי כספים, ואני לא מקבלת כספים לזה, אני ארגנתי מאה ילדים.

סופה לנדבר: אני שלשום קיבלתי ילד שהביאו אותו ממטולה בשתיים בלילה.

סופה לנדבר: אז כאשר רוצים לא אומרים יש לי כסף, אין לי כסף, זה בעיה כבר של אלו שעומדים בראש המשרד.

סופה לנדבר: תשברו את הראש רבותיי.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שאנחנו נחכה עד שהמלחמה תסתיים ואז אחר כך נתחיל לפעול.

סופה לנדבר: אתם יודעים שאני חושבת שיש לנו עוד אוייב אחד במדינת ישראל, ואני לא צינית, זה קפה וקביעות.

סופה לנדבר: בנאדם שיש לו קביעות ועל השולחן יש לו קפה לא אכפת לו ממה שקורה בסביבה, לא אכפת לו.

סופה לנדבר: לא יפטרו אותו.

סופה לנדבר: אני נתקלתי במלחמה הזאת עם כל כך הרבה מקרים שפשוט צועקים לשמים.

סופה לנדבר: אני עכשיו לא אדבר על המקרים האלו.

סופה לנדבר: אני גם לא רוצה להיות בוטה בגלל שבעצם הישיבה היא בזמן של מלחמה.

סופה לנדבר: אבל תאמינו שאני אטפל בזה.

סופה לנדבר: תאמינו.

סופה לנדבר: זה לא יכול להיות שזה יכול לקרות במדינת ישראל בזמן של מלחמה.

סופה לנדבר: זה לא יכול להיות.

סופה לנדבר: ההרגשה שהביורוקרטיה רודפת אחרינו, הביורוקרטיה כל כך עמוקה שאנשים לא דואגים על מקומם.

סופה לנדבר: לא דואגים שיש להם קביעות ואז לא אכפת להם מה שקורה בסביבה.

סופה לנדבר: איך יכול להיות שבעירייה פיקוד העורף צריכים היום לגייס את האנשים שלהם, שהם כל כך יקרים להם, שישבו במוקד 106.

סופה לנדבר: זה לא יכול להיות.

אידה בן שטרית: מאחר והתחלת בדברים שלך והזכרת את מירלה גל אז אני רוצה לומר שכבר מהיום הראשון של הלחימה הדבר הראשון שעשינו זה נצמדנו בשיתוף פעולה הדוק מאוד לפיקוד העורף, ואנשי משרד הקליטה הם הראשונים שהתייצבו באולפן 33 וקריינו את ההודעות בחמש שפות, וההודעות האלה אגב, יש לך איזו שהיא הערה והסתייגות מהאינטרנט, אני לא הייתי מסתייגת,

סופה לנדבר: אני חושבת שלאוכלוסיה מסויימת זה טוב,

אידה בן שטרית: אז אני רוצה לחלק את המידע וההסברה בכלל לשניים, זאת אומרת אלף להיצמד למידע שמציל חיים, זאת אומרת לתרגם מייד את הנחיות פיקוד העורף כדי שאנשים יגיעו למקלטים, ועובדה שכולם הגיעו למקלטים, אף אחד לא נשאר בבית.

אידה בן שטרית: מה המשמעות, המשמעות שהמידע כן מגיע.

סופה לנדבר: את יודעת איזה משמעות,

אידה בן שטרית: קודם כל להציל חיים.

אידה בן שטרית: עכשיו מתחיל, את צודקת, הקטע של לטפל בהם.

אידה בן שטרית: ואני רוצה לומר לך, המשרד לקליטת עלייה הקים מייד ביום הראשון מטה חרום.

אידה בן שטרית: אגב אני מוכנה לקחת ממך את כל הרשימה שתרכזי כאן עכשיו, לתרגם לשש שפות את כל הרשימות עם כל מספרי הטלפונים ולהציב אותם באתר של משרד הקליטה, ולא אכפת לנו שכל משרדי הממשלה יעשו קישור אל אתר משרד הקליטה כדי להגיע למידע בשפות.

אידה בן שטרית: למה אני אומרת לך את זה, משום שבאתר האינטרנט זה נוח לקיים מן ספריית מידע בכל התחומים.

אידה בן שטרית: ואני רוצה לומר לך, מייד ביום הראשון משרד הבריאות פרסם הנחיות, תרגמנו אותן לשש שפות, הכנסנו לאתר.

אידה בן שטרית: המוסד לביטוח לאומי, רשות המסים, אנחנו תרגמנו את המדריך לאזרחים שרכושם נפגע בפעולות איבה, רשות המסים אמרה רגע, אבל יש לנו גם טפסים, העולים ברוסית לא יודעים לקרוא טפסים.

אידה בן שטרית: אמרנו בבקשה, לקחו, הושיבו גרפיקאית, ישבה והקלידה שלושה טפסים, לנזק למבנה, נזק לרכב, אני עכשיו מדברת על ספריית עבודה שנמצאת באתר, אבל בלי שום קשר, ערוץ 33 זה בעצם ערוץ הטלויזיה העיקרי שכולם יודעים עליו, זה משדר באופן רצוף בשש שפות.

אידה בן שטרית: את יכולה לבוא ולטעון אבל יש כאלה שלא מחוברים לכבלים.

אידה בן שטרית: אז חלק מהמידע מפורסם או בערוץ 9 או בערוך 1.

אידה בן שטרית: ערוץ 9 נדמה לי גם כן, הזכרת אותו, נדמה לי שגם הוא קשור לכבלים ומי שלא מחובר לכבלים לא יכול לצפות בערוץ 9.

אידה בן שטרית: מה שנשאר לו זה רדיו.

אידה בן שטרית: רדיו רקע, ברוסית ואמהרית, גם לשם מתורגם המידע והוא זורם באופן שוטף.

סופה לנדבר: קודם כל נתתי ראיון ברדיו קול ישראל ברוסית, ברדיו רקע, והם אמרו תסתכלי בבקשה בערוץ 33, אמרו לנו במשרד הקליטה, זאת אומרת לעובדי הערוץ, אמרו שבערוץ 33 אפשר לראות בכל השפות.

סופה לנדבר: ככה אני ראיתי את מירלה שנתנה ראיון בערוץ 33.

סופה לנדבר: אני ראיתי חצי שעה, לא ראיתי לא באמהרית, לא ברוסית, לא ראיתי שום דבר.

סופה לנדבר: ראיתי שם הצגות, ראיתי שם עוד איזה שטויות.

סופה לנדבר: אם ערוץ 33 נכון להיום צריך למסור לנו מידע בכל השפות חוץ מעברית אז צריכים להיות מידות שאנחנו נקבל כאזרחים,

אידה בן שטרית: את רוצה את הלו"ז של השידורים.

אידה בן שטרית: הנה, אני מחזיקה פה את הלו"ז של השידורים, זה מפוזר במהלך כל היממה.

אידה בן שטרית: אמנם זה לא כל שעה,

סופה לנדבר: אני התקשרתי למשרד של מירלה, מירלה היתה עסוקה ואני בציניות אומרת שהיא היתה עסוקה, היא מנכ"לית משרד הקליטה, נתנה לי טלפון של מנהל מחוז, התקשרתי למנהל מחוז, תוך כמה שניות העביר לי את כל הדף הזה.

סופה לנדבר: אני אישית התקשרתי לכל רכז בצפון,

אידה בן שטרית: מנ"ל מרכז עכשיו התייצבות של משרדים.

אידה בן שטרית: בימים הראשונים באמת ההתייצבות היתה מאוד נמוכה משום שכולם נכנסו למקלטים.

אידה בן שטרית: לאט לאט הוכרזנו כמשרד קיומי ומאז האנשים שלנו מחוייבים לעבוד.

סופה לנדבר: ביום ראשון השבוע, על מה הכרזתם ביום ראשון?

ברק זיו: אנחנו הוצאנו מכתבים לכל משרדי הממשלה שהם צריכים לדווח לנו כל יום, דרך אגב כולל היום, את אחוזי ההתייצבות של עובדי המשרדים בצפון.

ברק זיו: ואנחנו עוקבים לראות שכל העובדים מגיעים.

סופה לנדבר: יום ראשון הזה איך הוא היה מוכרז?

אידה בן שטרית: את זה אני אבדוק נקודתית, אני רשמתי לי את הפרטים ומאוד חשוב לי, באמת, כי אם מירלה נותנת לך מענה, או מנהל המחוז,

סופה לנדבר: והוא היה בעובדה והוא באמת עבד יום שלם,

אידה בן שטרית: אני רוצה רק לתת לך דוגמאות של פתרונות ארציים שאנחנו נתנו, כדי באמת להקל כמה שיותר.

אידה בן שטרית: למשל עולים מגיעים, נוחתים עכשיו ומגיעים לצפון.

אידה בן שטרית: הם מקבלים חלק מסל הקליטה בנתב"ג, הם מגיעים לצפון ונגמר להם הכסף מזומן ואין להם כסף מזומן.

אידה בן שטרית: הבנקים לא פתוחים.

אידה בן שטרית: מה שאנחנו עשינו, הוצאנו הוראה כוללת להכפיל את הכסף המזומן בנתב"ג.

אידה בן שטרית: אבל קרה שהיו כאלה שלא נהנו בנתב"ג מההכפלה של הכסף המזומן.

אידה בן שטרית: גזבר נסע עם המחצית השנייה אל הנקלט ומסר לו את הכסף ביד.

אידה בן שטרית: זאת אומרת אנחנו פתרנו פרוצדורות שאי אפשר היה לתת להם מענה באמצעות הלשכות, ופתרנו אותן בצורה אחרת.

אידה בן שטרית: דוגמא נוספת, עולים מהצפון שפונו מהצפון למקומות אחרים או התאווררו במקומות אחרים, אנחנו פרסמנו הנחייה שהם יכולים להיקלט ולקבל טיפול בלשכות שלנו בכל רחבי הארץ.

אידה בן שטרית: תגברנו את הלשכות האחרות כדי לקלוט אותם.

אידה בן שטרית: דבר נוסף, אתמול התחלנו מבצע, שעונה במידה מסויימת לקושי של העולה להגיע אל המוקדים השונים.

אידה בן שטרית: את צודקת שיש בעיה.

אידה בן שטרית: מיפינו אלפיים בתי אב, מאתמול, ואנחנו הושבנו צוותים גדולים של אנשים שמתחילים להתקשר בשפות אל המשפחות לשאול מה קורה, מה נשמע, מה אתם צריכים.

אידה בן שטרית: זאת אומרת לזהות צרכים, להגיע אל העולה.

אידה בן שטרית: בשלושים ואחת ביולי כמו שאני אומרת המשרד החליט על מבצע של פנייה יזומה אל העולים, לחפש את הבעיות שלהם.

אידה בן שטרית: דבר נוסף שהמשרד הוציא הנחייה אתמול, במקום התייצבות פיזית, הרי אחרי חצי שנה העולים צריכים להתייצב פיזית במשרדים לקליטת עלייה כדי לקבל שירות, או דמי קיום או דמי אבטלה.

אידה בן שטרית: מאתמול ההתייצבות היא טלפונית.

אידה בן שטרית: אפשר להתקשר בטלפון והכסף יגיע לבנק.

סופה לנדבר: אני התקשרתי לסוכנות, ואמרו לי, אני לא מבקרת אבל אני קובעת עובדות.

סופה לנדבר: אני עכשיו אמרתי, אני היום לא עשיתי ישיבה בגלל שאם הייתי מבקרת אני הייתי יותר בוטה.

סופה לנדבר: אני התקשרתי לסוכנות נניח, אמרו לי סופה, תשמעי, אנחנו היום מטפלים גם בעולים וגם בוותיקים.

סופה לנדבר: אנחנו לא עושים הבדל.

סופה לנדבר: אזרחי מדינת ישראל זה מה שעומד מולנו.

סופה לנדבר: אני התקשרתי למשרד הקליטה, אמרו לי עד שלוש שנים בארץ.

סופה לנדבר: אמרתי ומה אחר כך, אמרו עד שלוש שנים בארץ.

סופה לנדבר: כאשר התחלתי להתקשר לאנשים האלו, תגידי, זה צפון, זה משרדי ממשלה צריכים לדעת וראש הממשלה צריך לדעת ולשכה צריכה לדעת.

סופה לנדבר: אתם מביאים את הכספים, משרד קליטה כנראה טבעתם בתוך הכספים האלו, אבל המענה שעולה צריך לקבל הוא לא מקבל.

סופה לנדבר: אני אישית, , אני תוך שעתיים קיבלתי טלפונים האלה.

סופה לנדבר: תוך שעתיים, בבוקר.

סופה לנדבר: אז אם משרד קליטה אתם פועלים אז אמרתי למה אתם מתקשרים לפדרציה, למה אתם מתקשרים לכנסת, מה פתאום אתם לא מתקשרים למשרד הקליטה, למשרד הרווחה, לעיריות, הרי הם צריכים לתת מענה.

אידה בן שטרית: משרד הקליטה מפעיל קו חרום, 1-255-08-1010.

אידה בן שטרית: מרכז מידע טלפוני, יושב שם צוות בשש שפות עם שיתוף פעולה עם סל"ע ונט"ל, הצמדנו פסיכולוגים ואנשי מקצוע כדי לתת גם עזרה נפשית אם צריך.

אידה בן שטרית: במידה והצוות לא יכול לתת תשובה במקום הוא חוזר, כך שקודם כל אני רוצה לדעת אם האנשים האלה יודעים בכלל שיש מרכז מידע טלפוני,

סופה לנדבר: איפה אתם מפרסמים את זה?

אידה בן שטרית: בכל מקום.

אידה בן שטרית: גם בערוץ 33 בתוך ההודעות של פיקוד העורף.

אידה בן שטרית: אני חושבת שהטלפון של משרד הקליטה הוא היחיד שמתפרסם בילד-אין בתוך הנחיות המיגון של פיקוד העורף.

אידה בן שטרית: ואין את זה לאף משרד ממשלתי.

סופה לנדבר: אז למה בלשכה של מנכ"לית משרד הקליטה לא ידעו לתת לי את הטלפון הזה?

אידה בן שטרית: כי יכול להיות שאת ביקשת באופן ספציפי את הרכזים, זה כמו לתת לך את הטלפון שלי בערך.

סופה לנדבר: מה פתאום, לא, אני התקשרתי למשרד הקליטה, למנכ"לית, ולפני שאני קיבלתי את הטלפונים האלה אני אמרתי אם אני אזרח,

אידה בן שטרית: היא רצתה לתת לך את מנהל המחוז בכבודו ובעצמו, אבל בעצם יש מוקד מידע שפועל שבעה ימים,

סופה לנדבר: אני הייתי צריכה פתרון למקרים שפנו אלי.

בתיה כרמון: אני באמת נמצאת בנושא של רשויות מקומיות, אליי ואלינו בכלל לא מגיעות פניות פרטניות.

בתיה כרמון: מגיעות פניות בודדות, משהו כללי כזה, בנושא של מדיניות.

בתיה כרמון: אני מתארת לעצמי שהקשר העיקרי הוא בין ראשי הרשויות ובין שר הפנים בנושא של תקציבים והגדלת תקציבים וכל היתר.

בתיה כרמון: לכן אני גם לא חושבת שגם בעתיד יהיו יותר מידי פניות, אולי במשך הזמן יתחילו להעלות עניינים יותר עקרוניים, שבזה אנחנו מטפלים, על התפקוד של ראשי הרשויות והסקת מסקנות כלפי התפקוד של ראשי הרשויות אבל זה לא מה שבאנו עכשיו, אני מתארת לעצמי שבאנו כדי לפתור בעיות פרטניות של האזרח הפשוט ולא של השחיתות ברשויות המקומיות.

בתיה כרמון: אבל עוד פעם, מה שאני אמרתי קודם, ההתרשמות שלי היא שבעצם גם מסביב לשולחן הזה יש כמה גורמים שמרכזים בעצם את הטיפול, ואני חושבת שאם מספרי הטלפון שכבר קיימים, אולי תוך תגבור, אני חשבתי תוך כדי זה ששמעתי שבעצם יש לנו עוד חודש שלם של חופשת הקיץ, ויש לנו אפילו תלמידי כתות יב' למשל, שביניהם יש הרבה שדוברים גם הרבה שפות מהבית, כבר בנים שהתערו בארץ של עולים וכדומה שדוברים המון שפות, ואולי גם הם, מעבר למתנדבים הקשישים ואחרים, אפשר לשלב אותם מאחורי קו טלפון ולתת מידע ולהתמסר ולהגיד איפה פתוח בנק ואיפה סגור בנק, ולעשות כל מיני- - -

סופה לנדבר: תקחו את זה בחשבון.

בתיה כרמון: זה דבר שאפשר ממש, אני פשוט בתור, הילדים שלי כבר גדלו אבל אני זוכרת אותם מהגילאים האלה, זה מה שתמיד היה בתקופות של המלחמות הקודמות, שהצעירים, זה גם נותן להם ומכניס אותם לתוך התחום הזה.

בתיה כרמון: בסך הכל ההבדל בינם לבין החיילים זה לפעמים עניין של כמה חודשים.

בתיה כרמון: אני פשוט נזכרתי כי ראיתי את החיילת שהיה עליה פרסום, היא בדיוק היתה בגרעין עם הבן שלי אז נזכרתי בזה.

סופה לנדבר: בתיה, תודה רבה.

סופה לנדבר: קודם כל תודה שבאתם, אני מבינה שאתם כולם באתם לכאן בגלל הרצון לשרת את הציבור בזמן מלחמה, ואני רוצה לסיים, בגלל שאנשים מבולבלים, מפוחדים ולא יודעים את הזכויות שלהם במצב של מלחמה, גם ביום אחרי זה, יש צורך שכל משרד יוציא דף הנחייה לגבי זכויות של אזרחים לאן ולמי הם יכולים לפנות, באיזה טלפון, באיזה פקס ניתן להתקשר למשרד ובאיזה נושא, יש צורך להוציא דפי הסברה בשפות הזרות, רוסית, אמהרית, אנגלית וספרדית, ופנייה למשרד ראש הממשלה בבקשה שיהיה אחראי על תאום בין משרדים שונים ואחראי על ביצוע פרסום חומר הסברה בשפות שונות לאזרחים.

סופה לנדבר: ותטפלו במוקד 106, אני חושבת שאתם צריכים לטפל בזה בדחיפות רבה.

סופה לנדבר: הפנייה למשרד השיכון, בבקשה לקבוע נוהל להעברת התושבים מאזור צפון לאזור דרום לדירות ריקות שנמצאות ברשות משרד השיכון, ובעצם להכין אותן בזמן הקצר, במה שניתן להכין אותן, ולפרסם את זה לאותן משפחות שצריכות.

סופה לנדבר: כמו כן לחשוב על סיוע בשכר דירה לאנשים מהצפון שהבית שלהם נהרס, אני חושבת שזה מיותר בגלל שמטפלים באנשים האלה.

ברק זיו: המרכז שלנו נמצא בעכו, ובמלון אתנו ישנים אנשים מעכו שהבית נהרס והעבירו אותם למלון בינתיים.

סופה לנדבר: אז צריכים לפרסם את זה, ואני מבקשת, תפרסמו את זה בדף מרוכז, שבנאדם שמגיע אליו בעיה שיודע למי הוא צריך לפנות ומי צריך לטפל בו.

סופה לנדבר: אני חושבת שהמאמצים הכל כך גדולים שכולם עושים צריכים להניב פרי.

סופה לנדבר: תודה רבה שבאתם, ויישר כוח.