ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 961, 2009-02-04 11:30

אבישי ברוורמן: שלום לכולם, אני פותח את הישיבה בנושא תקנות פיקוח על השירותים הפיננסים (קופות גמל), 2008.

אבישי ברוורמן: אני רוצה להזכיר לכם, לפני שבוע הנושא הזה עלה לדיון.

אבישי ברוורמן: בדיון הזה הובהרו מספר דברים, ומספר דברים לא קיבלו עדיין את ההבהרה המתאימה.

אבישי ברוורמן: אני חושב שהגענו למסקנה שכולנו מעוניינים למנוע את ניגוד האינטרסים שקיים ולהגן על החוסכים בקופות הגמל ובגופים החוץ בנקאיים.

אבישי ברוורמן: לגבי הברוקראז', הייתה פה תמימות דעים, שההצעה של מר ענתבי היא ברורה, היא נכונה, ואפילו אמליץ לחזק אותה בנושא מסוים.

אבישי ברוורמן: לגבי נושא החיתום הייתה שאלה אחת, ואני מחדד אותה.

אבישי ברוורמן: מכיוון שיש מספר גופים גדולים, אם לפי ההצעה מגבילים אותם, האם התוצאה של שיווי המשקל החדש שייווצר תהיה איכות נמוכה יותר של החתמות, והאם הכמות תיפגע.

אבישי ברוורמן: רבותיי, למרות מערכת הבחירות, בשבוע האחרון אני אישית נפגשתי כמעט עם כל אחד שיושב פה בלילות ובימים ולמדתי את הנושא לאשורו, כולל שיחות רבות עם מר ענתבי ועם כל הגופים כל הנוגעים בדבר, מצד אחד של המתרס ומהצד השני של המתרס.

אבישי ברוורמן: אני פותח את הדיון, אשמע עוד פעם את עמדתו של מר ענתבי, אתן לכל אחד להתבטא בקצרה ולאחר מכן אתן את המלצתי ונתקדם להצבעה.

אבישי ברוורמן: מר ענתבי, בבקשה.

ידין ענתבי: אנחנו מצמצמים מאוד את התקנות בפעם שעברה.

ידין ענתבי: מהחבילה הגדולה שהבאנו בפעם הקודמת אנחנו מביאים היום את שני הסעיפים שבעינינו הם הסעיפים המרכזיים בתקנות ההשקעה של הגופים המוסדיים.

ידין ענתבי: שני הסעיפים הם הנושא של הבורקראז' והנושא של החיתום.

ידין ענתבי: אתחיל אם הברוקראז'.

ידין ענתבי: חידדנו עוד כמה נקודות שעלו אגב הדיון הקודם.

ידין ענתבי: אנחנו מדברים על זה שבברוקראז' כל המאה אחוזים יצטרכו לעבור הליך מכרזי, כאשר עד 20% אנחנו מחילים את היכולת להנפיק או לבצע את הפעילות מול צד קשור.

ידין ענתבי: כלומר, אנחנו קוהרנטיים לגמרי עם ההערות שנשמעו פה בפעם הקודמת.

ידין ענתבי: לגבי נושא החיתום, שהוא קצת יותר במחלוקת, אנחנו מביאים את ההצעה שהבאנו בפעם הקודמת.

ידין ענתבי: קרי, 10% מכסימום מתוך כל הנפקה שצד קשור יכול לקחת.

ידין ענתבי: כשאנחנו מדברים על צד קשור אנחנו מתכוונים לכל הכסף המוסדי, בין אם בגמל, בין אם בפנסיה ובין אם ביטוחי מנהלים.

עידו עשת: צריך להבהיר, יש נוסח אחד שמונח בפני הוועדה וזה הנוסח הישן שכולל את כל התקנות של כללי ההשקעה.

עידו עשת: מתוך התקנות האלה, אני מבין שהמציעים מבקשים להביא חלק מהתקנות, כאשר הנוסח שמונח בפני חברי הכנסת מוגדר כנוסח לישיבה.

עידו עשת: זה מה שעומד כרגע בפני הוועדה כתקנות כללי השקעה.

אבישי ברוורמן: רבותיי, אני רוצה להסביר חלק מהתקנות שירדו.

אבישי ברוורמן: יש תקנה לגבי הוועדות, סעיף 3(א), אנא שימו לב לתיקון.

אבישי ברוורמן: "רכישה ומכירה של ניירות ערך תיעשה בהתאם להליך תחרותי שיתקיים לפחות אחת לשלוש שנים בין ארבעה משתתפים לפחות, שאישרה ועדת ההשקעות של המשקיע המוסדי," – עד כאן זה כמו שהיה, ועכשיו השינוי – "הנותן לכל המשתתפים בהליך הזדמנות שווה לרכוש או למכור את ניירות הערך אם יציעו לו את התנאים המיטיבים אתו ביותר.

אבישי ברוורמן: " אני מבין שאין התנגדות לנושא הזה.

אבישי ברוורמן: בהתדיינות שהייתה עכשיו, ההצעה הנוכחית של מר ענתבי היא 10% בחיתום.

אמנון כהן: במקום 20%?

אבישי ברוורמן: כן.

אבישי ברוורמן: אני חושב שגמישות זה כוח וויתור זה עוצמה.

אבישי ברוורמן: הפשרה שבה שכנעתי את מר ענתבי וחלק גדול מהגופים כאן היא להעלות לשנתיים הבאות את הסכום ל-15% ו-7.5% בהתאמה, ובשנה השלישית לרדת ל-10%.

אבישי ברוורמן: בשנתיים האלה תהיה לנו אפשרות לבדוק האם חלק מההערות שנאמרו על-ידי חלק מהחברים, שתהיה פגיעה בנושאים האלה, האם היא אמיתית או לא.

אבישי ברוורמן: דרך אגב, אתם יודעים שב-2009 לא תהיה כל כך הרבה סחורה, אבל המאבק הוא גם על כסף גדול, ולא נסתיר אותו.

אבישי ברוורמן: המטרה שלנו היא לעזור לחוסכים ולמשקיעים.

אבישי ברוורמן: לכן מה שאני מציע, והצעתי לכל הגופים שישבו אתי, סלע המחלוקת היה 20%.

אבישי ברוורמן: ישבתי עם מר ענתבי וזאת ההמלצה שלי, אני חושב שהיא נכונה.

אבישי ברוורמן: תוך כדי זה, מר ענתבי – שאני מקווה מאוד שיישאר בתפקיד – ועדת הכספים ושר האוצר, כולנו נבדוק ונראה מה קורה לשוק החיתום.

אבישי ברוורמן: בארבעת הימים האחרונים ישבתי כמעט עם כל מי שיושב בשולחן הזה, ואני משוכנע שזו פשרה מתאימה, שמצד אחד פועלת בגדול בעניין ניגוד האינטרסים, עוזרת למשקיעים בקופות הגמל, שזקוקים לרגולציה ושינוי של ניגוד אינטרסים, ומצד שני נותנת את הפתח לגופים שיכולים להתקיים.

אבישי ברוורמן: נראה על פני זמן מה נושא ההיצע, כי בשנה השלישית נוריד את זה ל-10%.

אבישי ברוורמן: ייתכן שאם ההיצע ישתנה - הוועדה הזאת סוברנית, יישב גם שר האוצר - אולי זה יגיע אף לאפס.

אבישי ברוורמן: זאת ההמלצה שלי.

אבישי ברוורמן: בבקשה, מר דוד חודק.

אבישי ברוורמן: את מי אתה מייצג?

דוד חודק: אני מייצג את "כלל ביטוח", "מנורה מבטחים", "פניקס אקסלנס" ו"פסגות" עד שהיא נסגרה עקב החשש מהתקנות האלו.

דוד חודק: אני רוצה לפתוח בכמה עובדות קצרות כדי להראות שהבסיס העובדתי בבסיס הנתונים של ההחלטה הזאת לא עובד מספיק.

דוד חודק: אני מסכים שהיושב ראש הקדיש לזה הרבה זמן כי אני הייתי חלק מאלה שלקחו את הזמן שלו, אבל אני חושב שחברי הוועדה צריכים לעבור תהליך דומה, ואולי יותר יסודי.

דוד חודק: אני מדבר בשם קבוצה שמייצגת כשני שליש משוק החיתום וכ-40% מהכסף המוסדי במדינת ישראל.

דוד חודק: עובדה ראשונה שאני רוצה להציג, ואני לא יודע אם הובאה בפניכם, היא שמעל שליש מההנפקות הציבוריות במדינת ישראל לא הייתה השתתפות של הגופים המוסדיים הקשורים לחתם.

דוד חודק: זאת אומרת, כל הצעקה והבעיה שנאמרת פה היא אולי לא כצעקתה, כי מעל שליש לא הייתה בכלל השתתפות של הגופים המוסדיים הקשורים.

דוד חודק: עובדה שניה, בממוצע משוקלל ולא משוקלל הגופים המוסדיים שקשורים לחתים רכשו כ-4% עד 5% בלבד בהן השתתפו החתמים הקשורים.

דוד חודק: מספרים לנו כאן על קשר גורדי בלתי ניתן להתרה בין החתמים לבין הגופים המוסדיים – חברות הביטוח, מנהלי הגמל ובתי ההשקעות שקשורים בהם - אז אני מראה כאן שתי עובדות פשוטות שמראות שהקשר הזה הוא לא כל כך מובהק, לא כל כך גדול ולא כל כך נוראי.

אבשלום וילן: היית בדיון לפני שבוע?

דוד חודק: לא, לצערי לא הייתי כי הזמינו אותנו ברגע האחרון, ערב לפני כן, ולא הצלחנו להגיע.

אבשלום וילן: החשש לנו היה שפרצה קוראת לגנב.

אבשלום וילן: לא משנה אם היא קטנה או גדולה – סוגרים אותה.

אבשלום וילן: או שפותחים את השער או שלא, אין באמצע.

שלי יחימוביץ': דיברנו על חומה סינית ועל אפס אחוזים.

אבשלום וילן: למדנו מאמריקה שכנראה רדיפת בצע היא תכונה בעייתית.

דוד חודק: אני מסכים שרדיפת בצע היא תכונה בעייתית – לא הגנב עכבר אלא החור גנב, אני מסכים עם העניין הזה.

דוד חודק: עם זאת, צריך להבין שאנחנו מדברים, ואתם מדברים את זה בוודאי יותר ממני, על כלכלת אי קטנה וריכוזית מאוד.

דוד חודק: איפה שיש עניינים יש ניגודי עניינים, וצריך להתיר אותם באופן מידתי, שלא יזיק למשק ולאנשים שפועלים בו.

דוד חודק: עובדה שלישית, היום קיימים מנגנוני פיקוח למניעת ניגוד ענייניים, לא צריך לחדש בזה.

דוד חודק: לדוגמה, כל קרנות הנאמנות, שמרכזות מיליארדי שקלים, עובדות היום על פי כלל שכל עסקה שיש בה עניין לצד קשור עוברת אישור דרך גופי החלטה של אישי ציבור.

דוד חודק: יש מנגנון קיים, אף אחד לא בא בטענות וטען שקרנות הנאמנות לא מנוהלות כראוי.

דוד חודק: אז למה באים בנושא הזה?

דוד חודק: לפי מיטב ידיעתי, רשות ניירות ערך – שנציגיה יושבים כאן - בנייר שהציגה אתמול במרכז פישר בדיון בנושא חתמים, חושבת שחשוב להשאיר את החיתום בידי גופים גדולים, בין היתר.

אבישי ברוורמן: מר חודק, אתה יודע כמה שאני מכבד אותך, אבל פה אני מוכרח להעיר לסדר.

אבישי ברוורמן: פרופסור גושן, בגלל מעורבות בשוק הציבורי מנוע מלדבר.

אבישי ברוורמן: ההתרשמות שלי מהשיחות שניהלתי היא שהפשרה שאני מביא מקובלת על הרבה מאוד אנשים ברשות לניירות ערך – ואני אומר את זה בזהירות.

דוד חודק: יש לי התייחסות גם לפשרה, אבל תיכף אגיע לזה.

דוד חודק: באחד הגופים שאני מייצג, ואם תרצו גם אגיד את השם, נערכו מספר ביקורות של הרשות לניירות ערך, כולל בשנה האחרונה, כדי לראות אם יש קשר בין אותו גוף כחתם שקשור לחברת ביטוח לבין דחיפת ניירות ערך פגומים או לא טובים לתיקים של המוסדיים.

דוד חודק: כל הביקורות נגמרו ללא הערות ובצורה טובה מאוד.

דוד חודק: אני רוצה לציין שהעובדה שגופי החיתום קשורים לגופים גדולים ולחברות עם מאזנים גדולים ועם אמצעים גדולים הובילה אותם לקחת סיכונים שטובים למשק ישראל.

דוד חודק: לדוגמה, הנפקות של חברות טכנולוגיה קטנות, כמו סטארלינג, הנפקות של חברות ביו-טכנולוגיה, כמו ITGI, שמעסיקה 40 עובדים באור יהודה, וזה בגלל שיש להם את הכוח לקחת סיכונים ולפתח שווקים שאחרים לא רצו לגעת בהם, וכך גם נושא האג"ח המוניציפאלי, שהם פיתחו בעצמם.

דוד חודק: פיתוח זה אומר הרבה שעות, הרבה אנשים טובים, הרבה כסף ונטילת סיכונים בהתחלה עד שהשוק מבשיל.

דוד חודק: עובדה נוספת שהיא טריוויאלית - סגירת מקומות עבודה של עשרות, ובעקיפין מאות, משפחות בתקופה כזאת לא נראית לי ראויה.

דוד חודק: אני שואל גם את מר ענתבי – לא קיבלתי תשובות כששאלתי קודם – האם יש מידע ראוי להצגה על הניסיון האמפירי בשטח כדי להוכיח את מובהקות הטענה שנטענת.

דוד חודק: אני חושב שהיא לא כצעקתה, בלשון המעטה.

דוד חודק: דבר אחרון שאני רוצה להגיד בצד העובדתי, בעולם אין דוגמאות למגבלה שאנחנו מבקשים פה.

דוד חודק: בכוונה פתחתי ברקע עובדתי, כי אני חושב שכל החלטה צריכה להיות מבוססת על עובדות, אחרי שנתנו לאנשים לבקר אותם ולא עובדות סתמיות שמוצגות על-ידי צד זה או אחר.

דוד חודק: אני רוצה לסיים בארבע טענות קצרות על רקע העובדות שנתתי קודם.

דוד חודק: הדבר הראשון, ההחלטה שתתקבל כאן מתקבלת, לפי מיטב הבנתי, בהיעדר נתונים אמפיריים מאוששים שעברו ביקורת, ואני חושב שזה לא בסדר.

שלי יחימוביץ': מה זאת אומרת, לא הייתם שותפים לתהליך?

שלי יחימוביץ': לא נתנו לכם להציג נתונים?

דוד חודק: הצגנו חלק מהנתונים, אני חושב שלא קיבלתם אותם.

אבישי ברוורמן: מר חודק, אני מכהן שנתיים וחצי בכנסת ישראל.

אבישי ברוורמן: ישבתי בוועדת הכספים וועדת הכלכלה.

אבישי ברוורמן: אני אומר לך שאם תתחיל להעביר את הקריטריונים שכל חבר כנסת קרא כל דבר והבין בו – אני לא חושב שככה קורות ההצבעות.

אבישי ברוורמן: הנושא עלה, אנשים הבינו אותו, לא לכל אחד תהיה ההבנה שלך.

אבישי ברוורמן: אני אומר לך שבסופו של דבר הדיון בנושא הזה, הלמידה של חברי הכנסת היא מאוד רצינית ביחס להרבה הצבעות שראיתי.

שלי יחימוביץ': אני גם לא מבינה את התלונה הזאת.

שלי יחימוביץ': לא הייתם מודעים לדיון?

אבישי ברוורמן: כבר שמונה חודשים הדברים האלה קיימים.

שלי יחימוביץ': אנחנו מדברים על זה שנה.

שלי יחימוביץ': היו סערות סביב זה.

שלי יחימוביץ': למה לא הייתם?

אבישי ברוורמן: מר חודק, אני מבקש שתוריד את הנימוק הזה כי הוא לא תופס.

אבישי ברוורמן: לא רק אתה, היו פה נציגים וישבו עם אנשים.

אבישי ברוורמן: יש כל כך הרבה לוביסטים שבשנה האחרונה נפגשו עם כל חברי הכנסת והסבירו להם את עמדתך - - -

שלי יחימוביץ': אני לא נפגשתי עם אף אחד.

אבישי ברוורמן: את לא.

אבישי ברוורמן: חוץ משלי יחימוביץ.

אמנון כהן: גם אני לא נפגשתי עם אף אחד.

אבישי ברוורמן: את הנימוק הזה תוריד, כל הנימוקים האחרים – בבקשה.

אבשלום וילן: לא נפגשתי עם שום לוביסט בנושא הזה.

אבישי ברוורמן: אף אחד לא שוחח.

דוד חודק: אני חושב שמה שחשוב לחברי הכנסת להבין, לעניות דעתי, זה מה השלכות ההחלטה להם, לא רק הישירות אלא גם העקיפות.

דוד חודק: אני חושב שמה שעלול לקרות, בהסתברות גבוהה, שחברות החיתום תצאנה מהגופים הגדולים כתוצאה מהתיקון הזה.

דוד חודק: אני אומר את זה כהשערה ואני יכול לחזק אותה לפחות במקרה אחד שקרה לפני מספר חודשים, שזה לקוח של המשרד שלנו; "פסגות" סגרה את חברת החיתום שלה כתוצאה מהאיום בהתקנת התקנות האלה.

דוד חודק: היא הייתה אתנו בראשית הדרך, חלק מהקבוצה שיוצגה על-ידינו, וכשהיא ראתה שהאיום הזה עומד להתממש היא החליטה לסגור את חברת החיתום שלה.

שלי יחימוביץ': כלומר, הביקורת שלכם על ההצעה של ידין מגיעה בכלל מהכיוון שצריך להעלות את האחוזים.

דוד חודק: שצריך ליצור גמישות עסקית תוך איזון עם הדאגה שלכם.

שלי יחימוביץ': אז אתם מתנגדים להצעה שלו.

שלי יחימוביץ': ברור לך שזאת ההצעה הטובה ביותר שאתה יכול לקבל אי פעם?

שלי יחימוביץ': כי אנחנו מתנגדים להצעה הזאת מהכיוון השני.

שלי יחימוביץ': אני במקומכם הייתי חוטפת את ההצעה הזו בשתי ידיים, כי יותר טוב מזה לא תקבלו.

דוד חודק: אני רוצה לנסות לשכנע אתכם.

אבישי ברוורמן: חברת הכנסת יחימוביץ, את צריכה להבין: מר חודק הוא העורך דין הטוב ביותר שישנו.

אבישי ברוורמן: הוא חייב להציג את הקייס שלו.

אבשלום וילן: בכל הכבוד, ההצגה הייתה לפני שבוע.

אבשלום וילן: העמדות שלנו ידועות.

אבשלום וילן: נעשה אתך עסקה – שכנע את דרור שטרום.

אבשלום וילן: אם תצליח לשכנע אותו אני מוכן לתמוך.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שזה זלזול באינטליגנציה שלנו.

שלי יחימוביץ': כאילו אתה נוחת משמיים, מספר לנו את הסיפור הזה, שלא שמענו עליו מעולם.

שלי יחימוביץ': באמת.

דוד חודק: אני רוצה לטעון את טענותיי, וקיוויתי לשכנע.

דוד חודק: אני חושב שהדבר הזה יגרום לכך שהחיתום יעבור לידיים חלשות, כי דרישת ההון בחיתום היא 2.5 מיליון שקלים בלבד.

דוד חודק: כל שלושה ברוקרים יכולים לארגן להם חברת חיתום.

דוד חודק: ידיים חלשות פירושו תרבות ארגונית נמוכה, השקעה נמוכה בניטור ובבקרה ובמערכות IT.

דוד חודק: זה אומר היעדר אמצעים להשקיע באכיפה, ואני רואה את זה בעבודה היומיומית שלי.

דוד חודק: לדעתי, זו הולכת להיות קטסטרופה.

דוד חודק: פעם הבנקים ניהלו את זה, העבירו את זה לגופים גדולים אלטרנטיביים, אין עוד גופים גדולים שמחכים בתור לקבל את זה.

דוד חודק: יש פה חרב פיפיות – אחד משניים, או שהעמיתים ייפגעו, כי אתם מסתכלים על ניירות הערך הרעים שיש חשש שידחפו לתיקים, אבל גם בניירות הערך הטובים תהיה מגבלה שהיא לא מהותית.

דוד חודק: אתן לכם דוגמה, קבוצת "כלל ביטוח" שמנהלת עשרות מיליארדי שקלים תוכל לקנות בהנפקה נגיד 10%, ואם ההנפקה היא של 400 מיליון שקלים – אני מדבר על הנפקה גדולה במונחים ישראלים – לתעודות המשתתפות, לקופות הגמל למיניהן, לכל קבוצת "כלל" על כל גורמיה זה משחק ילדים, זה דבר לא רציני.

דוד חודק: או שהעמיתים ייפגעו או שיצטרכו להעיף את חברות הביטוח כדי שחופש הקניה של העמיתים לא יפגע.

דוד חודק: אנחנו הצענו פתרון אחר, בכיוון אחר, לתת הגבלה כאחוז שיעור מהנכסים המנוהלים על-ידי גוף.

דוד חודק: זה תיקון יותר נכון לבעיה ולא כמו כאן, פר הנפקה, שזה פוגע בגמישות העסקית וזה לא רציני.

אבישי ברוורמן: תודה רבה, מר חודק.

אבישי ברוורמן: תהיה תגובה של מר ענתבי ושלי, אבל אומר הערה אחת לפרוטוקול.

אבישי ברוורמן: אם הייתי חושב שיש פה קטסטרופה לא הייתי מעביר את זה.

אבישי ברוורמן: שוכנעתי בשיחות עם כל הגומים שאין שום סכנה לשום קטסטרופה.

אבישי ברוורמן: להיפך, יש פה שיפור.

דוד חודק: אם ההצעה היא לעשות את מה שהצעת לגבי חיתום לא כולל עמלות ההפצה, אני חושב שאנחנו יכולים לחיות עם זה בצוק העתים, למרות שהייתי מנסה לא ליצור ירידה אוטומטית בשנה השלישית.

אבישי ברוורמן: שמענו.

דוד חודק: לא הבנתי למה מתייחסת ההצעה, כי היא בשניה האחרונה.

דוד חודק: זה רק לעמלות החיתום אני מבין, לא לנושא ההפצה.

אבישי ברוורמן: מר ענתבי, בבקשה.

ידין ענתבי: נעשה הוראת מעבר לשנתיים.

ידין ענתבי: במהלך השנתיים האלה נהיה במגבלה של 15%, נתחייב שנבוא בעוד שנתיים, ככל שנחשוב שצריך לתקן.

ידין ענתבי: אבל ברירת המחדל היא שבעוד שנתיים – קרי ינואר 2011 - יורדים ל-10%.

דוד חודק: אבל האם זה חל רק על הפונקציה של החתמים?

ידין ענתבי: חל על כל מה שכתוב פה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: מר ברק, בבקשה.

אבישי ברוורמן: את מי אתה מייצג?

דניאל ברק: אני מייצג את לידר שוקי הון.

דניאל ברק: אשתדל לקצר ואטפל בנקודה העיקרית.

דניאל ברק: מנסים להלך עלינו אימים שאם התקנות האלה יעברו כפי שהוגשו על-ידי מר ענתבי אז שוק החיתום יסבול מכה נוראית משום שיישארו בו רק גופים קטנים.

דניאל ברק: אני רוצה להקריא לכל חברי הוועדה את הגופים הקטנים שיישארו בשוק החיתום לאחר שתאשרו את ההצעה של מר ענתבי, לפני השינוי שמר ברוורמן הציע.

דניאל ברק: יישארו בשוק הזה פועלים IBI, ששייכים לבנק הפועלים; יישאר לאומי ושות' חיתום, ששייך לבנק לאומי; יישאר דיסקונט חיתום, ששייך לבנק דיסקונט; יישאר בינלאומי חיתום ששייך לבנק הבינלאומי; יישאר CITY GROUP חיתום, ששייך לבנק הקטן CITY ותישאר גם לידר.

דניאל ברק: זאת אומרת, שיישארו כל הבנקים הגדולים בישראל בתחום החיתום גם אחרי אישרו התקנות כפי שהגיש אותן מר ענתבי, לפני הפשרה שהצעת, מר ברוורמן.

דניאל ברק: כך שאני לא חושב שאפשר להגיד שהשוק הזה יישלט על-ידי גופים קיקיוניים כי, לצערי, אין גופים יותר גדולים מהבנקים האלה שמניתי עכשיו.

דניאל ברק: אז מי אנחנו מצפים שיביאו לפה?

דניאל ברק: כלומר, התקנה הזאת וההגבלות האלה עדיין ישאירו שחקנים משמעותיים מאוד.

דניאל ברק: אני רוצה להוסיף משהו על מה שציין ידידי, מר חודק.

דניאל ברק: אני חושב שלציין חצי מהעובדות לפעמים זה יותר גרוע מאשר להגיד דברים לא נכונים.

דניאל ברק: נכון, "פסגות חיתום" סגרה מפני שהיא הבינה את פוטנציאל ניגוד האינטרסים, אבל שכחת להגיד להם ששבועיים לאחר מכן כל הצוות של "פסגות חיתום" עבר לבנק לאומי והקים יחד עם בנק לאומי את "לאומי ושות' חיתום", וכל החברות במשק שרוצות - - -

דוד חודק: מה הקשר?

דוד חודק: מה הרכילות הזאת?

דניאל ברק: תן לי לסיים בבקשה.

דניאל ברק: כל החברות במשק שרוצות ליהנות מהשירותים הטובים של הפצה וחיתום של צוות "פסגות חיתום" יכולות לקבל אותם היום מבנק לאומי, שהוא ספונסר לא פחות טוב, כנראה, מ"פסגות בית השקעות".

דניאל ברק: כלומר, גם אם אנחנו נעשה את התקנות האלה, וגם אם בסופו של דבר בית השקעות אחד או שניים יחליטו שגם הם צריכים לצאת מהתחום כי התחום הזה רווי ניגודי אינטרסים ומכשולים שאי-אפשר לעמוד בהם, אז נראה מהר מאוד את הצוות המנהל של אותה חברה חיתום עובד תחת קורת גג אחרת ותחום החיתום לא ייפגע כהוא זה.

דוד חודק: אני - - - -

דניאל ברק: אני מבקש שתאפשר לי לסיים, כמו שאפשרו לך.

אבישי ברוורמן: מר חודק, כל אחד בזמנו.

דניאל ברק: אני רוצה לסיים בדוגמה קטנה.

דניאל ברק: אני חושב שאם היינו עושים סקר ושואלים מי מאתנו יזדקק אי פעם לשירותי מתווך דירות אז מן הסתם חלקנו הזדקקנו לכך.

דניאל ברק: אבל אם הייתי שואל מי מאתנו יזדקק לשירותי מתווך דירות, ובאותה עת נתן לו גם שיק פתוח וזכות לרשום כל סכום שהוא ימצא לראוי בעיניו תמורת רכישת הדירה, כנראה שאף אחד מאתנו לא עשה את זה.

דניאל ברק: אבל זה מה שקורה בשוק ההון.

דניאל ברק: לבתי ההשקעות יש שיק פתוח מכולנו, כי הם מנהלים את החסכונות שלנו, ואנחנו מאשרים להם לקנות כל נכס פיננסי שהם רוצים בכל מחיר שיימצא ראוי.

דניאל ברק: באותה עת, הם גם המתווכים שמקבלים עמלה בגין רכישת הנייר הזה על-ידי הגורם המוסדי.

דניאל ברק: תחשבו על אותו מתווך שהגיע לדירה ששווה 100,000 דולר ורוצה לזכות בתיווך שלה.

דניאל ברק: שואל אותו בעל הבית: למה שאתן לך?

דניאל ברק: יש עוד שלושה מתווכים אחרים שרוצים למכור את הדירה שלי?

דניאל ברק: אומר המתווך: אבל לי יש שיק, אני יכול לרשום בו 120,000 דולר ולקנות את הדירה שלך.

דניאל ברק: זה בסדר?

דניאל ברק: אנחנו מניחים כולנו שזה בסדר.

דניאל ברק: המסכן שצריך היה לקנות דירה קנה אותה ב-120,000 דולר ולא ב-100,000 דולר, אבל הגברת כהן מחדרה לעולם לא תדע את זה, כי אין לה יכולת לעקוב אחרי מנהל ההשקעות.

דניאל ברק: הדרך היחידה לא לתת למתווך הזה את ניגודי האינטרסים זה להגיד לו: או שאתה עוסק בתיווך או שאתה מיופה כוח לקנות דירות, אבל לא את שניהם יחד.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: מר אברמוביץ, בבקשה.

שוקי אברמוביץ: קודם כול, אני מבקש שתתעלמו מהדוגמה הפרועה שהביא אדון דני ברק.

שוקי אברמוביץ: הוא מציג אנשים כפושעים ועבריינים, ולא כולם כאלה.

אבישי ברוורמן: שוקי, תגיד מה תפקידך, שכולם ידעו.

שוקי אברמוביץ: מנכ"ל כלל - - -

דניאל ברק: שוקי מונה לאחרונה ליושב ראש "כלל חיתום", ובאותו זמן הוא גם אחראי על קרנות הנאמנות של "כלל".

דניאל ברק: בהצלחה בתפקידך החדש.

שוקי אברמוביץ: תודה על ההצגה.

שוקי אברמוביץ: שמענו פה טענות פופוליסטיות.

שוקי אברמוביץ: שמענו טענות שלכאורה אנשים הם עם אוריינטציה פלילית, שרוצים לקנות דירה של 100,000 דולר ב-120,000 דולר.

אבישי ברוורמן: לא, חס וחלילה.

שוקי אברמוביץ: עד כה חברות החיתום שהורשעו בפלילים לא היו מקרב הגופים ששייכים לביטוח אלא דווקא מקרב גופים אחרים.

שלי יחימוביץ': איזה גופים?

שלי יחימוביץ': דבר, למה רמזים?

אבישי ברוורמן: אל תתחיל, לא תצא מזה.

שלי יחימוביץ': זו אינפורמציה שאנחנו צריכים לדעת, זו לא רכילות.

אבישי ברוורמן: שוקי, יש לך שתי דקות.

אבישי ברוורמן: תמצת.

שוקי אברמוביץ: אני רוצה לתת לכם דוגמאות.

שוקי אברמוביץ: אנחנו מתמחים בנושא של הנפקות ביו-טק וטכנולוגיה.

שוקי אברמוביץ: לטעמי, אנחנו סדר גודל של שני שליש מההנפקות שעוסקות בנושא הזה.

שוקי אברמוביץ: בחלק גדול מההנפקות אנחנו לא לוקחים התחייבות חיתומית ובחלק אחר כן.

שוקי אברמוביץ: ההנפקות האלה הן קטנות.

שוקי אברמוביץ: בחלק מהמקרים יש גופים מוסדיים שאומרים שהחברה מוצאת חן בעיניהם ורוצים לגייס 30-40 מיליון שקלים.

שוקי אברמוביץ: בא גוף כמו "מגדל" או "הראל" ואומר שהוא מוכן לקחת שליש מהכמות.

שוקי אברמוביץ: מה אתם אומרים?

שוקי אברמוביץ: שבמקרה כזה, גוף כמו "כלל" לא יוכל להשקיע בחברה כזאת.

שוקי אברמוביץ: זה אומר שכל החשש הגדול הוא שאתם חושבים שבשל היותנו אצל אותו בעל שליטה השיקולים יהיו מוטעים.

שוקי אברמוביץ: הייתי הולך לתקנות ברמה אחרת, מר ענתבי.

שוקי אברמוביץ: אתם רוצים לקבוע מספר של 15% אז 15%, אבל לבדוק לא ברמת ההנפקה הבודדת, אלא סך הכסף שהגוף גייס, סך הכסף שהגוף המוסדי השקיע בו ואז תקבע את השיעור.

ידין ענתבי: ואז עוד צד קשור יכול לקנות את כל ההנפקה.

ידין ענתבי: באמת, זה לא רציני.

ידין ענתבי: תגידו שאתם נגד התקנות.

שוקי אברמוביץ: דבר נוסף, אתם מגבילים כי אתם חוששים שהתחייבויות שלקחה חברת החיתום העמיתים הם אלה שיממנו אותן – אני מבין את החשש.

שוקי אברמוביץ: אל תגבילו את זה במקרים שיש הפצה, רק במקרה שיש התחייבות חיתומית - - -

דניאל ברק: מה ההבדל?

דניאל ברק: אלה עמלות ואלה עמלות.

אבישי ברוורמן: תודה, שוקי.

אבישי ברוורמן: מר שטרום, בבקשה.

דרור שטרום: לגבי הטענה של היעדר נימוקים אמפיריים בפני הוועדה, אני מזכיר לידידי עורך הדין חודק שכאשר נותנים לאדם את הכוח לנצל את מעמדו לרעה וכוח ניגודי עניינים, לא צריך ראיות כדי להוכיח שאפשר להשתמש לרעה בכוח.

דרור שטרום: נקודה שניה, לעניין יציאה מהשוק.

דרור שטרום: רבותיי, סביב שולחן הכנסת וועדותיה נשמעו במשך שנים טענות של כל מיני גורמים שאם יעבירו תקנה, אם יעבירו חוק – הם יצאו מהשוק.

דרור שטרום: כאן שמענו טיעון מקורי במיוחד.

דרור שטרום: מצד אחד, חסמי הכניסה לשוק הם מאוד נמוכים; מצד שני, יצאו חברות מהשוק ולא תהיה תחרות ותהיה ריכוזיות.

קריאה: לא, זו תחרות של חלשים.

דרור שטרום: אי-אפשר לאחוז את המקל הזה משני קצותיו.

דרור שטרום: אם החסמים הם נמוכים, ממילא כשיצא א' מהשוק ייכנסו ב', ג', ו-ד'.

אבישי ברוורמן: אבל הוא רצה להגיד שזו תחרות רק של אינדיאנים.

דרור שטרום: אני מגיע לזה, שגם פה יש טיעון כפול ולדעתי גם מוסר כפול.

דרור שטרום: מצד אחד אומר עורך הדין חודק שלא תפסו אותם אף פעם.

דרור שטרום: הרשות לניירות ערך ערכה ביקורות ואף פעם לא נגמרה ביקורת כזאת בתלונה.

דרור שטרום: מה משתמע מזה?

דרור שטרום: אפשר לסמוך על הביקורות.

דרור שטרום: אם אפשר לסמוך על הביקורות, אז לסמוך על ביקורות גם על אינדיאנים.

דרור שטרום: אי-אפשר לסמוך על ביקורות רק כשהן על אנשים עם עניבות ולא על כאלה שהם לא עם עניבות.

דרור שטרום: ביקורות יעילות עובדות על כולם.

אבשלום וילן: מה דעתך על הצעת הפשרה?

דרור שטרום: לגבי הברוקראז' אני חושב שלא נכון לאשר 20% כי הכלל צריך להיות: אין ניגוד עניינים.

דרור שטרום: היינו בחדר הזה לפני חצי שעה, כשראינו ושמענו את הסקירה של הרשות לניירות ערך על מה שקרה בעולם כאשר התירו ניגודי עניינים עם כל החומות הסיניות המפוארות.

דרור שטרום: אנחנו לא רוצים לחזור לזה.

דרור שטרום: לגבי הפשרה בברוקראז' – אני חושב שהאחוז צריך להיות אפס.

דרור שטרום: לגבי החיתום - אני חושב שזאת פשרה הוגנת, כי אני ש-15% זו הוראת מעבר ל-10%.

דרור שטרום: ככזו, זו פשרה הוגנת ונכונה.

אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, אתה מוכן לקבל את מה שהציע?

אבישי ברוורמן: רגע, הוא הולך לפשרה שלנו.

אבישי ברוורמן: גברת תיקי חדד מ-IBI, בבקשה.

אבישי ברוורמן: תסבירי מה זה IBI ומי את.

תיקי חדד: IBI הוא בית השקעות שנותן מכלול שירותים, והוא כולל ברוקראז' וחיתום.

אבישי ברוורמן: תיקי היא דוגמה למי שהתחילה נמוך בהיררכיה והגיעה עד למעלה.

אבישי ברוורמן: זה מאוד יפה.

תיקי חדד: תודה.

תיקי חדד: אני מברכת על ההצעה להוסיף לכל מה שקשור להליך התחרותי בבחירת הברוקרים.

תיקי חדד: אבל אני חושבת שצריך לשים לב לשני דברים נוספים.

תיקי חדד: ברגע שההליך התחרותי מתקיים שלא בפני ועדת ההשקעות, שיושבים בה דח"צים ותפקידם לשמור על האינטרס של החוסכים, יש פה פתח לדבר שלא נכון שייעשה.

תיקי חדד: אני חושבת שההליך התחרותי צריך להתקיים בפני ועדת ההשקעות, שתבדוק לא רק את טיב השירות, אלא גם את היקפו, המקצועיות שלו והמחיר.

תיקי חדד: לסיכום, ההליך התחרותי צריך להתקיים בפני ועדת ההשקעות, ולשים דגש על איכות השירות ועל מחירו.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: אחרון הדוברים הוא שוני אלבק, היועץ המשפטי של הרשות לניירות ערך.

אבישי ברוורמן: כמו שאמרתי, פרופסור גושן מנוע, עקב ניגוד אינטרסים, מהשתתפות בדיון.

שוני אלבק: אגע בשני הנושאים שעלו כאן ואציג את עמדת הרשות בעניין.

שוני אלבק: אני מקווה שהיא תהיה בהירה דיה.

שוני אלבק: לגבי הברוקראז' - אנחנו תומכים בהצעת חוק שהעלה חבר הכנסת אמנון כהן בעניין הזה.

שוני אלבק: הצעת החוק הזו אומרת שקרנות הנאמנות שהן מוסדיות, אבל מסוג שונה מאשר המוסדיים שנמצאים סביב השולחן כרגע, יצטרכו לעשות מכרז על מנת לקבוע מי ייתן להם את שירותי הברוקראז'.

שוני אלבק: במכרז לא יוכלו להשתתף חברות קשורות.

אבישי ברוורמן: בשיחות שהיו לי עם כל הגופים לגבי הברוקראז', הם מודעים לכך שזה יכול חומות סיניות מוחלטות, של אפס אחוז.

אבישי ברוורמן: לא ראיתי שום התנגדות לנושא.

שוני אלבק: המשמעות של הדבר הזה כאן היא שאם יאומץ ההסדר שאנחנו מציעים לתיקון 13 לחוק הקרנות, שעדיין לא עבר אבל נמצא בתהליכי הכנה על בסיס הצעת חוק של חבר הכנסת אמנון כהן, אזי לברוקראז' כאן יהיה אפס.

שלי יחימוביץ': איפה עומדת הצעת החוק כרגע?

שוני אלבק: היא עומדת כרגע בדיונים בין הרשות לניירות ערך - - - הופץ תזכיר ונקדם אותה מיד כשתהיה ממשלה חדשה.

שלי יחימוביץ': זו הצעה ממשלתית?

שוני אלבק: היא תהפוך להיות הצעת חוק ממשלתית.

שוני אלבק: לגבי נושא החיתום – חייב להציג את זה בצורה יותר רחבה.

שוני אלבק: עמדת הרשות לניירות ערך היא שהחתמים הם גורם מרכזי ביותר בשוק ההון.

שוני אלבק: הם שומר סף מהמעלה הראשונה ויש לרשות ניירות הערך אינטרס מובהק שהחתמים יהיו גורמים רציניים; גורמים שמנהלים סיכונים; גורמים שיכולים לקחת אחריות; גורמים שהמוניטין שלהם דרמטי מבחינתם ולכן לא ירצו לעשות שום פעולות שעלולות לפגוע במוניטין האלה.

שוני אלבק: לכן הרשות לניירות ערך, באחד מניירות העמדה, אכן אמרה שההמלצה שלה היא לא לדרוש הוצאה מוחלטת של גופי החיתום מבתי ההשקעות הגדולים.

שוני אלבק: זאת הייתה העמדה, וזאת עדיין העמדה שלנו, כי אנחנו מסתכלים מנקודת המבט של שוק החיתום.

שוני אלבק: לעומת זאת, הממונה על שוק ההון והביטוח מסתכל על העניין הזה מנקודת המבט של המוסדיים, וזוהי לעתים נקודת מבט שאיננה רואה הכול עין בעין.

שוני אלבק: עם זאת, הצעת הפשרה שעלתה כאן – של 15% ו-7.5% ובעוד שנתיים דיון ולאחר מכן, כברירת מחדל 10% ו-5% - נראית סבירה לחלוטין בנסיבות האלה, לאור האינטרסים המתנגשים, שמצד אחד אנחנו רוצים חתמים רציניים ומצד שני אנחנו רוצים למנוע ניגודי עניינים.

שוני אלבק: מכיוון שגם אנחנו מטפלים בניגודי העניינים האלה מנקודת המבט של החתמים, וגם אצלנו אנחנו עושים הוראת שעה לעוד שלוש שנים על מנת לבחון את השוק, אני מניח שבעוד שנתיים אפשר יהיה להפיק את הלקחים ולקבל החלטה ראויה.

אבישי ברוורמן: מר אלבק, כהרגלך, אתה ברור ומדויק.

אבישי ברוורמן: הבעיה היחידה שיש לי היא כבודו של חבר הכנסת כהן.

אבישי ברוורמן: האם אנחנו צריכים להמתין ולא להעביר את זה באפס כדי שחבר הכנסת יעביר את החוק, או שחבר הכנסת כהן יסכים שנעביר היום באפס.

אמנון כהן: החוק לא רלוונטי.

אבישי ברוורמן: אז כל זמן שלחבר הכנסת יש חוק, אני שלם.

אבישי ברוורמן: גברת חדד, בקצרה.

תיקי חדד: הייתי רוצה לחדד נקודה נוספת.

תיקי חדד: בוועדת ההשקעות יושבים דח"צים.

תיקי חדד: התפקיד שלהם הוא לשמור על ניגודי האינטרסים.

תיקי חדד: אני חושב שחשוב מאוד שוועדת ההשקעות תהיה מעורבת בתהליך הזה.

תיקי חדד: אני חושבת שחשוב מאוד שבהליך הזה תילקח בחשבון מקצועיות של הברוקרים והמחיר.

תיקי חדד: במיוחד בתקופה הזאת, כשאנחנו צריכים להתמודד עם אתגרים מאוד גדולים, המקצועיות חשובה מאוד, לא רק המחיר.

דניאל ברק: אני חושב שחשוב לציין בפשרה שלך - שלא יהיה לנו עוד פעם סחף ומערכת לחצים כמו שאנחנו חווים בימים אלה – שאחרי שנתיים זה יורד ל-10% באופן אוטומטי, ולא עוד דיונים ועוד לחצים.

אבישי ברוורמן: מר ברק, כבר אמרתי את זה ואמר את זה מר ענתבי.

אבישי ברוורמן: שוקי – מילה אחת, מר ענתבי אומר את תגובתו, אני מסכם והנושא עולה להצבעה.

אבישי ברוורמן: גמרתי.

דוד חודק: אני מדבר בשם שוקי.

דוד חודק: בנושא הברוקראז' אין הסכמה.

דוד חודק: אני חושב שצריך להשאיר 20%, לא דנו בזה לגופו של עניין.

דוד חודק: בנושא עמלות ההפצה – אני חושב שאפשר לחיות עם ההצעה הזאת, ובלבד שעמלות ההפצה יוצאו מהמשחק ויישארו רק עמלות החיתום, כי שם לב הבעיה, לפחות לפי התבטאויות חברי הכנסת.

שוקי אברמוביץ: אמרתי ש-20% נשמע הגיוני ולכן לא טענתי ולא הבאתי עובדות בפניכם.

שוקי אברמוביץ: אבל אם אתם רוצים להוריד לאפס לפחות תנו לנו אפשרות להגיד למה אנחנו חושבים שזו טעות.

אבישי ברוורמן: בישיבה הקודמת העלינו את זה, פשוט לא היית פה.

אבישי ברוורמן: אמרנו שבברוקראז' אין בעיה והייתה הסכמה ששם זה אפס אחוז.

אבישי ברוורמן: מר ענתבי, בבקשה.

אבישי ברוורמן: רבותיי, אני מבקש הקשבה לתשובתו של מר ענתבי כי השאלות נוקבות, יש פה הרבה אינטרסים.

אבישי ברוורמן: כל חברי הכנסת שיושבים פה, מטרתם היא טובת הציבור.

אבישי ברוורמן: הם רוצים ששוק החיתום יפעל, שיהיה תחרותי, כדי לדאוג לחוסכים; שלא יהיה ניגוד אינטרסים ומצד שני שהשוק ימשיך לפעול מבחינת הכמות והאיכות.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

ידין ענתבי: אענה רק לטענה העיקרית, החשש שיהיה כאוס, שלא יהיה חיתום בישראל, שהגוף הזה ייסגר והגוף ההוא יתמוטט.

ידין ענתבי: כמו שנאמר פה, שמענו את הטיעונים האלה עשרות פעמים בעבר.

ידין ענתבי: בכל פעם שאנחנו מדברים על הפרדה, בכל פעם שמדברים על חומות אמיתיות – לא חומות סיניות – בכל פעם שאנחנו מדברים על הפרדת פעילויות הטענה נגדנו היא שאנחנו סוגרים את העסקים.

ידין ענתבי: אני חושב שאפשר להסתכל על השנים האחרונות ואפשר לראות שכל החלטה שהוועדה הזאת קיבלה שיפרה את המצב ולא סגרה אף עסק בישראל, אם לא להיפך.

ידין ענתבי: אני לסכם את ההצעה, כמו שאנחנו מבינים אותה.

ידין ענתבי: אחד, נושא של רכישת של ניירות ערך בהנפקה, נושא החיתום.

ידין ענתבי: נקבע הוראת מעבר לשנתיים הקרובות, ש-5% יעמדו על 7.5% ו-10% יעמדו על 15%.

ידין ענתבי: אם לא נאמר אחרת, כלומר אם שר האוצר וועדת הכספים לא יחליטו אחרת עד ינואר 2011, המשמעות תהיה שאנחנו עוברים ל-10%.

ידין ענתבי: מבקשים ממני להדגיש עוד נקודה.

ידין ענתבי: כתבנו בסעיף הראשון: "כל המשקיעים המוסדיים שצד קשור להם משווק - - -" וכו'.

ידין ענתבי: כמובן שאנחנו מתכוונים לכל המשקיעים המוסדיים באותה קבצה, כי אנחנו מסתכלים על הקבוצה באופן כולל.

ידין ענתבי: לגבי הברוקראז' - נשמח להיענות להצעה של הרשות לעבור לאפס.

ידין ענתבי: אני חושב שיש פה שני מקורות של כסף מהציבור.

ידין ענתבי: מקור אחד זה קרנות הנאמנות – שהוא סדר גודל של 100 מיליארד שקלים – ויש פה עוד סדר גודל של חצי טריליון שקלים, שאנחנו אחראים אליו, שזה הכסף שהל החיסכון ארוך הטווח, קרי קופות גמל, קרנות השתלמות, קרנות פנסיה וביטוי מנהלים.

ידין ענתבי: אני חושב שבסופו של דבר אנחנו צריכים להיות אקוויוולנטים בטיפול בנושאים כמו ברוקראז' בשני האלמנטים האלה.

ידין ענתבי: נעבור לאפס אחוזים ברוקראז'.

ידין ענתבי: ככל שהחקיקה תתקדם ואם תחליטו אחרת אז כמובן נתאים, כי אני חושב שצריך להיות מספר אחד זהה גם לקרנות וגם לקופות.

ידין ענתבי: מה שכן הייתי מוסיף זה מעבר הדרגתי לאפס, כי אפשר לעבור מהרגע להרגע.

ידין ענתבי: הייתי הוראת מעבר של עד ינואר 2010 או משהו כזה.

אבישי ברוורמן: בבקשה, הוראת מעבר לינואר 2010.

אבישי ברוורמן: רבותיי, הדיון הסתיים.

אבישי ברוורמן: הדיון הזה היה מאוד ארוך, לא רק ביומיים האלה אלא לאורך כל השנה האחרונה.

אבישי ברוורמן: אני מכבד את כל הגורמים, אני מכבד גם את כל הגורמים שמייצגים, שצריכים לעשות את הטוב ביותר מבחינת הייצוג.

אבישי ברוורמן: אני משוכנע שמבחינת האינטרס הציבורי החלטת הפשרה שאני מגיש היא החלטה נבונה, החלטה חכמה, והיא תשפר את מצב החוסכים במדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: אנחנו הולכים להצביע על תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (כללי השקעה), בהתאם לנוסח החדש שהונח ולשינויים שהתקבלו, כמו שהממונה על שוק ההון, מר ענתבי פירט, ועל תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל) (תיקון מס' ), התשס"ט-2009.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: מי נגד?

אבישי ברוורמן: הצבעה בעד התקנות – פה אחד נגד – אין התקנות אושרו.

אבישי ברוורמן: התקנות אושרו פה אחד.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לציין לפרוטוקול שחבר הכנסת אילטוב החליף את חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב וחבר הכנסת מילר החליף את חבר הכנסת אהרונוביץ.

אבישי ברוורמן: אני מודה לכולם ונועל את הישיבה.