ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 739, 2009-02-08 11:30

רוברט אילטוב: אני פותח את הישיבה.

רוברט אילטוב: בישיבה הקודמת, ב-31 בדצמבר 2008, סיכמתי שתהיה ישיבת המשך.

רוברט אילטוב: אנו גם ביקשנו נתונים ודרכים לפתרון הבעיה.

רוברט אילטוב: משרד האוצר, אשמח מאד לתת לכם להתייחס ראשונים.

רוברט אילטוב: אנו כבר יודעים שהתחילה הזרמה תקציבית בנושאים האלה.

רוברט אילטוב: לדעתי, ההזרמה עדיין לא מספקת ויש צורך להרחיבה.

רוברט אילטוב: אני מאמין מאד שהכנסת הבאה, הכנסת ה-18, תיתן דעתה בנושא הזה מייד אחרי הבחירות, וגם הממשלה תשתכנע מעמדת הכנסת בנושא הזה.

רוברט אילטוב: נציג האוצר, בבקשה.

יובל רז: אני יובל רז.

יובל רז: מבחינת נתונים, באמצע דצמבר הוסיפו לתקציב המדען הראשי 200 מליון שקל.

יובל רז: ממש בשבוע האחרון בערך הוסיפו לשימוש ברבעון הראשון של 2009 עוד 150 מליון שקל לטובת המדען הראשי.

יובל רז: הוסיפו 100 מליון שקל למכוני מחקר, מכוני מו"פ.

יובל רז: עכשיו אנו בתהליך של הקמת קרן השקעות בענף הביוטק בהיקף של 250 מליון שקל.

יובל רז: זה במימון המדינה 250 מליון שקל שימונף כמובן ע"י משקיעים פרטייים.

רוברט אילטוב: לא קיבלתי תשובה בנוגע לכספי ערבויות אמריקאיות לתשתיות.

רוברט אילטוב: האם מצאתם דרך להגדיר השקעה בהיי-טק כהשקעה בתשתיות?

יובל רז: אני לא יודע.

יובל רז: אני אבדוק את זה.

רוברט אילטוב: עם התשובה הזאת הייתם צריכים להגיע לפה.

רוברט אילטוב: משרד התמ"ת, בבקשה.

לידיה לזנס: אני לידיה לזנס, סגנית לשכת המדען הראשי, ואני נציגת המדען הראשי.

לידיה לזנס: אני חייבת לציין שיש לנו הידברות חיובית מאד עם אגף התקציבים והחשב הכללי.

לידיה לזנס: הלשכה קיבלה אישור מיוחד מהחשב הכללי לפעול רגיל בשנת 2009, כלומר שאנו לא מתנהלים לפי 1/12; ועדת המחקר יושבת ותקבל את ההחלטות כאילו יש תקציב מדינה לכל דבר.

לידיה לזנס: זה בהיבט הזה של ההתנהלות.

לידיה לזנס: לעניין התקציב, יש החלטה על תוספת של 150 מליון שקל לרבעון הראשון של 2009, כשסך התקציב השנתי יעמוד על 1.330 מיליארד שקל וזאת ביחס לקטע תקציב הכולל על שינוייו ל-2008 שעמד על 1.650 מיליארד שקל.

לידיה לזנס: אנו עדיין נמצאים ברמה יותר נמוכה מביצוע 2008, וכדי לשמר את רמת כוח-האדם או התעסוקה של עובדי מו"פ יש הכרח להגיע לרמה של 2008 ובוודאי שיש מקום לתוספת תקציב בהתאם לביקוש והבקשות שעומדות על שולחן לשכת המדען הראשי.

לידיה לזנס: נכון לנקודת הזמן של היום, יש היקף בקשות שעומד על כ-4 מיליארדי שקלים.

לידיה לזנס: אוסיף שמענקי המדען הראשי מהווים 80% מעלויות שכר עובדי המו"פ.

לידיה לזנס: אם להתייחס למענקי המו"פ שמהווים שליש מסך ההשקעה הכוללת במשק בהתאם לאישורי המדען, אז אנו יכולים להגיע לנפחים מאד רציניים של תעסוקה שמענקי המדען הראשי יכולים למנף.

רוברט אילטוב: כמה מתוך היקף הבקשות היום אתם, בעצם, מכסים מבחינת התקציב שלכם?

לידיה לזנס: לעת עתה?

רוברט אילטוב: כן.

לידיה לזנס: אנו לא נוכל לספק את מלוא הביקוש.

לידיה לזנס: אנו נמצאים כעת רק בתחילת חודש פברואר.

לידיה לזנס: יש כבר גידול משמעותי ביחס ל-2008 - לנקודת זמן של היום זה למעלה מ-10%.

לידיה לזנס: עדיין לא עשינו את הניתוחים המתאימים, כי אנו צריכים לנכות חברות שכבר נעלמו מהמפה ויש עשרות חברות חדשות שמתווספות לתהליך.

לידיה לזנס: אבל, אני מניחה שלא נוכל לתת מענה לאחוז מאד משמעותי מהבקשות.

רוברט אילטוב: באופן גס, מהו האחוז?

רוברט אילטוב: האם הוא 60% או 70%?

לידיה לזנס: זה לפחות 40%.

לידיה לזנס: מספר די שמרני שאני יכולה להצביע עליו - כ-40% - לא יהיה לו מענה.

רוברט אילטוב: מעל 40%.

לידיה לזנס: כן.

לידיה לזנס: הדיון הקודם התייחס לנושא מחנק האשראי, ואני יודעת שבמשק יש כל מיני מענים ופתרונות לעסקים קטנים.

לידיה לזנס: אבל, ישנה אוכלוסיה שעדיין אין לה מענה וזו אוכלוסיית הסטארט-אפים או חברות שהנכס היחידי שלהן זה הרעיון.

לידיה לזנס: אלה לא יכולות לפנות לבנקים לקבל הלוואות.

רוברט אילטוב: על זה בדיוק אנו דיברנו שכספי הערבויות האמריקאיות יתייחסו בדיוק לנכסים האלה כתשתיות, כי הנכס הזה הולך בלילה הביתה.

רוברט אילטוב: היה לנו דיון בשבוע שעבר בוועדת הכספים בנושא הזה, והנכס הזה הולך הביתה וזה נכס.

רוברט אילטוב: אין נכס אחר בהיי-טק.

רוברט אילטוב: לכן, צריך להתייחס לזה כאל תשתית.

רוברט אילטוב: לזה אנו לא קיבלנו תשובה מהאוצר.

רוברט אילטוב: כנראה שקצת חוסכים בכספים האלה למטרות שונות שאנו לא יודעים.

רוברט אילטוב: בכל אופן, אנו נמשיך בדיון.

יובל רז: הקרן בערבות מדינה לעסקים בינוניים, שהוקמה והתחילה לפעול בשבועות האחרונים, נותנת מענה לחברות ההיי-טק - אומנם לא לסטארט-אפים שהוקמו בזמן האחרון, אבל לחברות קיימות ופעילות הקרן לעסקים בינוניים נותנת מענה.

עמי צדיק: האם הקרן דורשת ערבות?

יובל רז: ביטחונות של 25%.

עמי צדיק: מאיפה יהיה להם?

יובל רז: חברות קיימות צריכות להעמיד - - -

זאב הולצמן: הבנקים דורשים ערבות מלאה אישית מאלה שמקבלים את ההלוואות,--

דוברת: מהבעלים.

זאב הולצמן: --אבל באופן מעשי אי-אפשר היום לקבל הלוואה של שקל אחד דרך הקרן הזאת.

זאב הולצמן: זו האמת הפשוטה.

רוברט אילטוב: חברים, אני רוצה שנעבוד לפי איזה שהוא סדר שאני קובע.

יובל רז: אנו נותנים עכשיו מענה לחברות בעיקר בהיי-טק- - -

רוברט אילטוב: אתן לך להתייחס לנושא הזה באופן מסודר אחרי שכולם ידברו.

רוברט אילטוב: חבר-הכנסת אלכס מילר, יושב-ראש הלובי לקידום ההיי-טק בישראל, בבקשה.

אלכס מילר: אתה מהאוצר, ואני חושב שהפתרון הוא באמת בידיים שלכם.

אלכס מילר: ללא תכנית מסודרת ליציאה מהמשבר שנוצר בתחום ההיי-טק זה לא יעבוד.

אלכס מילר: התכנית - אני גם רואה זאת כך: דבר ראשון הוא שיהיה שילוב, כלומר שתהיה הפחתה של מסים לחברות כשבמקביל הן מתחייבות לכך שהן יעסיקו את העובדים אצלן בהפרש שנוצר כאשר מפחיתים את המס.

אלכס מילר: אני חושב ששמענו זאת גם מנציג חברת "מוטורולה".

אלכס מילר: זה אחד הרעיונות שיצאו משם.

אלכס מילר: זה דבר שקודם כל יכול להכניס למסגרת עבודה חבר'ה צעירים שהיום מסיימים לימודים ומוצאים את עצמם מחוץ למערכת.

אלכס מילר: כמו כן, צריך לשלב גם את הסטודנטים לפני סיום התואר, כדי שלא יברחו למדינות אחרות.

אלכס מילר: היום, יש שם הרבה יותר הזדמנויות.

אלכס מילר: אנו צריכים למצוא פתרון גם להם.

אלכס מילר: בנוסף, יש את נושא התשתיות.

אלכס מילר: אני מתכוון לכך שבמידה ואתם הולכים לכיוון של הקמת איזו שהיא ועדה שתביא לתכנית ליציאה מהמשבר, נציגוּת של משרד התשתיות ומשרד התמ"ת חייבת להיות שם.

אלכס מילר: זה חייב להיעשות במקביל.

אלכס מילר: יש לנו משבר ענק בכל נושא ההכשרה המקצועית.

אלכס מילר: תראו מה קורה ב"אורט".

אלכס מילר: שמעתי לפני שנה את התאחדות התעשיינים צועקת: "אין לנו עובדים.

אלכס מילר: כל שנה חסרים עובדים.

אלכס מילר: המערכת לא מנפיקה".

אלכס מילר: הגיע הזמן שכבר תקום המועצה לחינוך לתעשיה והכשרה מקצועית.

אלכס מילר: כל זה לא יבוא לידי פתרון, אם לא תהיה תכנית מסודרת.

אלכס מילר: אתם עובדים בשיטת כיבוי שריפות; כל פעם מטפלים במשהו אחד, וכל שאר המערכת לא מקבלת מענה.

אלכס מילר: כל נושא הבנקים, הלוואות, סטארט-אפים - אין לנו משאב אחר.

אלכס מילר: המשאב העיקרי של מדינת ישראל הוא המשאב האנושי.

אלכס מילר: אם אנו לא נצליח לתת מענה כללי לנושא היי-טק, אנו נאבד גם את המשאב הזה.

אלכס מילר: בריחת המוחות היא לא רק מהאקדמיה, אלא היא גם בהנדסה.

אלכס מילר: בורחים למדינות אחרות.

אלכס מילר: כל הייצור כמעט יצא מהארץ להודו ולמקומות דומים לכך.

אלכס מילר: חייבים להחזיר את החברות, וזאת רק על ע"י הטבה, עזרה וסיוע.

אלכס מילר: כך גם ברשויות מקומיות; גם להן יש אפשרות לעזור לחברות.

אלכס מילר: שמעתי שגם שם יש בעיות.

אלכס מילר: את כל זה אתם צריכים לאחד לתכנית מסודרת, ולא צריך לחכות לבחירות.

אלכס מילר: המשבר הוא משבר, ואנו צריכים לחפש פתרונות למשבר ולא לייצר משברים נוספים.

אלכס מילר: תקימו ועדה בין-משרדית, תבדקו את כל הדברים ומה כל אחד יכול לתת - תשתיות, תמ"ת וגם רשויות מקומיות - וכמובן אתם בתור משרד האוצר ותצאו עם תכנית מסודרת, ואנו נתמוך.

אלכס מילר: אם אנו נראה שיש פתרון ממשי לכל המשבר של ההיי-טק בישראל, אנו נתמוך בתכנית הזאת.

אלכס מילר: אבל, כל פעם אני שומע משהו אחר.

אלכס מילר: יש פה איזה שהוא פתרון לנושא אחר, אבל באופן כללי המערכת בבעיה.

אלכס מילר: תביאו לנו משהו כדי שנוכל בעצם להבין את האסטרטגיה שלכם לפתרון המשבר באופן כללי, על מנת שנדע שלצעירים שלנו, שמסיימים לימודים, יש איפה להתפרנס, והם לא יחפשו מקומות אחרים גם מבחינת הלימודים.

אלכס מילר: היום, יש הרבה מאד צעירים שרוצים להתחיל לימודים בתחומי ההנדסה.

אלכס מילר: איזה מסר יוצא אליהם?

אלכס מילר: "חברים, אין לכם עבודה"?

אלכס מילר: ! מה קורה עם ההורים שלנו שנמצאים בחברות האלה בגילאים שקשה להם מאד למצוא עבודה, כאשר אחרי 10-15 שנה פתאום הם נאלצים למצוא את עצמם ללא פרנסה.

אלכס מילר: איזה פתרון אתם נותנים שם?

אלכס מילר: לגבי כל זה, תביאו לנו תכנית, ואנו נתמוך.

אלכס מילר: אבל, צריך שזה יתן מענה.

רוברט אילטוב: חבר-הכנסת אלכס מילר, תודה רבה.

רוברט אילטוב: חברת-הכנסת רונית תירוש, האם את רוצה להתייחס, לפני המצגת?

רונית תירוש: לא.

רונית תירוש: אשמח לשמוע.

רונית תירוש: קראתי על תכנית "יוזמה", ואני מבינה שיש כבר תכנית והיא היתה והיא טובה.

יפעת אדורם: אני יפעת אדורם, מנכ"לית איגוד קרנות הון הסיכון בארץ.

יפעת אדורם: תחילה, אנו רוצים לברך על כך שהוועדה בחרה לנהל פה תהליך ולא דיון חד-פעמי ושיש המשכיות.

יפעת אדורם: אני רוצה להמשיך מהנקודה בה הפסיקה סגנית המדען הראשי, הגברת לידיה לזנס, ולהזכיר שקרנות הון הסיכון הן הערוץ העיקרי למימון סטארט-אפים בארץ.

יפעת אדורם: הרבעון הרביעי של 2008, שהיתה השנה הכי טובה, מהמשבר הקודם, בהיי-טק מבחינת השקעות הון סיכון בחברות סטארט-אפ, כבר הראה ירידה של 34% בהשקעות.

יפעת אדורם: אנו מאמינים - אנו לא מאמינים אלא אנו כבר די יודעים - שהרבעון הראשון של 2009 ימשיך את הירידה הזאת עד כדי 50% ואולי אף יותר.

יפעת אדורם: המשמעות היא, שבשנת 2009 כפי הנראה יושקעו רק כ-700-800 מליון דולר בחברות סטארט-אפ בארץ שזה אומר בערך 200 סטארט-אפים יקומו במהלך השנה ואולי פחות, בעוד שבשאר השנים הממוצע עומד על 1.5 מיליארד דולר בשנה שזה לפחות 50% אם לא פחות.

יפעת אדורם: אנו יודעים שכל הקרנות שטרם גייסו הון וצריכות לצאת לגיוס בשנת 2009 לא ייצאו לגיוס ב-2009, כי הן לא יוכלו לגייס כסף.

יפעת אדורם: גיוסים בשנת 2009 של קרנות הון סיכון יעמדו על אפס.

יפעת אדורם: זה אומר שמקורות ההון לסטארט-אפים מקרנות הון סיכון, שהיו ערוץ המימון העיקרי שלהם, מתייבשים כמעט לחלוטין.

יפעת אדורם: לכן, באמת זאב הולצמן ימשיך ויציג את עצמו ואת תכנית "זינוק" שאותה כבר התחלנו להציג ויפרט קצת יותר.

זאב הולצמן: אני זאב הולצמן, יושב-ראש והמייסד של קרן הון סיכון "גיזה" שנוסדה ב-1992, פעיל בענף כ-15-16 שנה ואחד מהמייסדים והפעילים בארגון קרנות הון סיכון, ב-IVA, שיפעת אדורם היא המנכ"לית שלו.

זאב הולצמן: (מקרין שקף, שכותרתו: "זינוק" - תכנית מחוללת צמיחה בתעשיית ההיי-טק.) אני רוצה להתייחס ספציפית לתכנית אחת ממוקדת, "זינוק", במספר שקפים שינסו למקד את עיקרי התכנית ולהראות את יתרונותיה, ואחר כך כמובן אם תהיינה - נשמח מאד לענות על השאלות השונות.

זאב הולצמן: התכנית מוצגת בצורה מפורטת בנייר העמדה שהוצג לפניכם, היא גם מפורטת בתכנית הרבה יותר רחבה, והיא גם מוצגת כאן בשקפים.

זאב הולצמן: (מקרין שקף, שכותרתו: זינוק - תכנית מחוללת צמיחה.

זאב הולצמן: ) מטרות התכנית הן למעשה: הבטחת המשך קיום סקטור ההיי-טק בעיקר תעשיית חברות ההזנק, חברות הסטארט-אפ.

זאב הולצמן: כולנו מדברים על היזמות הישראלית, על כך שהיתרון העיקרי של ישראל זה היזמות וחדשנות טכנולוגית, וגם היזמות והחדשנות הטכנולוגית באות לידי ביטוי בעיקר בהקמות של חברות סטארט-אפ שזה למעשה רעיון של 2-10 אנשים שמתחילים למעשה מאפס, מתכנית עסקית, ומשם מתפתחות עד חברות שקמות ומוכרות בסדר-גודל של מאות מליוני דולרים.

זאב הולצמן: אם לא יבוא לסקטור הזה פתרון היום ובהקדם, הוא יגיע לידי ייבוש בארות באופן מוחלט, ולמעשה תוך 2-3 שנים מהיום לא נראה יותר חברות הזנק, חברות סטארט-אפ, ולא יהיה מקום לדבר: לא על היזמות הישראלית ולא על החדשנות הטכנולוגית הישראלית.

זאב הולצמן: בנוסף, התכנית יוצרת תמריץ למשקיעים זרים ומקומיים להשקיע בישראל בתעשיית ההיי-טק.

זאב הולצמן: למעשה, סקטור ההיי-טק פירושו החזרת המשק הישראלי לתוואי של צמיחה.

זאב הולצמן: אינני רוצה לחזור על כל הנתונים, אבל ידוע לכולנו שמבחינת קטר הצמיחה של המשק הישראלי כ-40% משיעור הגידול בצמיחה בשנים האחרונות, בשנות הצמיחה, נבע ובא מסקטור ההיי-טק.

זאב הולצמן: היחס הזה הולך וגדֵל לכיוון של ה-50%.

זאב הולצמן: היעלמות סקטור ההיי-טק, חברות ההזנק, פירושה פגיעה אנושה בכל נושא הצמיחה.

זאב הולצמן: בנוסף, מדובר בהגדלת התעסוקה במשק.

זאב הולצמן: כידוע - וזה לפי מחקרים מוכחים בארץ ובארצות-הברית ובעיקר בארצות-הברית - יש יחס של בין 3 ל-4 מועסקים עקיפים בתעשיית ההיי-טק לכל מהנדס שמועסק באופן ישיר.

זאב הולצמן: כלומר, 20 אלף נוספים שיועסקו כמהנדסים בתעשיית ההיי-טק, פירושם עוד 60 אלף מועסקים בתעשיות הנילוות: תיירות, תחבורה וכו'.

זאב הולצמן: כמו כן, מדובר בשמירת כוח-האדם המקצועי בתעשיית היי-טק.

זאב הולצמן: זה מה שנקרא מלח הארץ.

זאב הולצמן: זה כוח-האדם המקצועי, המיומן והמשכיל ביותר.

זאב הולצמן: אם לא יימצא לו פתרון, בסופו של דבר אנו נמצא את עצמנו בפני שוקת שבורה.

זאב הולצמן: תוצאות התכנית שתוצג תכף בעקרונותיה - התכנית תאפשר גיוס של סדר-גודל של כ-5 מיליארדי דולרים למדינת ישראל להשקעות בתעשיית ההיי-טק בתקופה של כחמש שנים.

זאב הולצמן: רוב הכסף יגוייס ממשקיעים זרים, וחלקו גם ממשקיעים מוסדיים ישראליים.

זאב הולצמן: כשני מיליארדי דולרים יגוייסו ע"י קרנות הון הסיכון הישראליות כתוצאה מהתמריץ הפיננסי שגלום בתכנית.

זאב הולצמן: בנוסף, אנו יודעים לפי כל הסטטיסטיקות והניתוחים בעשר השנים האחרונות, על כל דולר שמשקיעה קרן הון סיכון בארץ קיימת השקעה נוספת של 1.5 דולרים של משקיעים נוספים זרים.

זאב הולצמן: פירושו של דבר, שעל שני מיליארדי דולרים שיגייסו קרנות הון הסיכון הישראליות יושקעו בארץ עוד כ-3 מיליארדי דולרים, וסך הכל זה 5 מיליארדי דולרים.

זאב הולצמן: פירושו של דבר, יש כאן מינוף של מרכיב ההשקעה הממשלתית של 10:1, כאשר למעשה התכנית מדברת על תקציב שנדרש למימושה - סדר גודל של 50 מליון דולר בשנה לתקופה של עשר שנים.

זאב הולצמן: סך-הכל זו מסגרת של 500 מליון דולר.

זאב הולצמן: התוצאה תהיה ש-500 מליון הדולר האלה ייהפכו להשקעה בסדר-גודל של 5 מיליארדי דולרים, מינוף של 10:1.

זאב הולצמן: זה לא קיים בשום תכנית אלטרנטיבית שקיימת במשק הישראלי שהוצעו ע"י האוצר או שהוצעו ע"י גורמים אחרים.

זאב הולצמן: כדאי להבין מהי התועלת שטמונה כאן למשק הישראלי מהתכנית הזאת.

זאב הולצמן: המודל העסקי של התכנית הזאת - אין כאן המצאה של הגלגל.

זאב הולצמן: מדובר כאן על תכנית שיושמה ע"י ממשלת ישראל ב-1992, והיא תכנית "יוזמה" המקורית שלמעשה נחשבת עד היום לתכנית המוצלחת הכלכלית הטובה ביותר בישראל, והיא עד היום נחשבת לאחת התכניות המוצלחות גם בעולם באופן גלובלי.

זאב הולצמן: עקרונות התכנית הזאת הם חזרה על תכנית שיושמה ומומשה כבר בזמנו, כלומר אין כאן גם דבר חדש.

זאב הולצמן: לכן, חשוב מאד לשים לב לזה.

זאב הולצמן: (מקרין שקף, שכותרתו: עקרונות תכנית "זינוק".

זאב הולצמן: ) עקרונות התכנית פשוטים, ואנסה לעבור עליהם, ואם תהיינה שאלות בקטע הזה נשמח לענות.

זאב הולצמן: לקרנות הון סיכון שמגייסות כסף חדש, קרנות חדשות, תינתן הלוואה שמקורה בתקציב המדינה, כאשר למעשה הלוואה תהווה חלק אינטגרלי מהון הקרן שיגוייס.

זאב הולצמן: מתן ההלוואה לכל קרן מותנה - כלומר ההלוואה מותנית והיא לא ניתנת מראש והיא לא ניתנת for granted.

זאב הולצמן: מה שניתן מראש זה רק האישור - בגיוס ביחס של 3:1.

זאב הולצמן: כלומר, על כל דולר הלוואה הקרנות חייבות לגייס עוד שלושה דולרים ממקורות חיצוניים נוספים.

זאב הולצמן: כלומר, 500 מליון דולר שינתנו במסגרת הזאת, כדי שינוצלו באופן מלא זה מותנה - וחשוב מאד להבין זאת - בגיוס של 1.5 מיליארדים נוספים ע"י קרנות הון הסיכון.

זאב הולצמן: בסך-הכל, זה שני מיליארדי דולרים.

רוברט אילטוב: אתה אומר שאם מדינת ישראל תיתן אמון במערכת הסטארט-אפים וההיי-טק שיש לה, אפשר לגייס הרבה מאד כסף מבחוץ.

רוברט אילטוב: לזה אתה מתכוון.

זאב הולצמן: אני אומר שהתמריץ שגלום בתכנית הזאת יאפשר גיוס של סדר-גודל משמעותי מאד מבחוץ למדינת ישראל, וזאת בתקופה שהסיכוי לגייס כסף או להביא כסף ממקורות חיצוניים שואף לאפס כתוצאה ממשבר כלכלי גלובלי עמוק ומתמשך שמשפיע באופן ישיר על הרצון ועל הנכונות של המשקיעים להשקיע בקרנות הון הסיכון הישראליות לעומת שנים עברו.

זאב הולצמן: זו הטענה המרכזית של העניין.

זאב הולצמן: ההון התקציבי השוטף שנדרש כאן הוא הון מינימלי של 50 מליון דולר מבחינה תזרימית.

זאב הולצמן: צריך להבין זאת בגלל אופי פעילות קרנות הון הסיכון שמושכות את הכסף בסדר-גודל של 10%, ואז תכנית במסגרת של 500 מליון דולר מאפשרת גיוס של שני מיליארדי דולרים והמשיכה השוטפת של הכסף מהאוצר היא בסדר-גודל של כ-10% ולא יותר מ-50 מליון דולר בלבד לשנה.

זאב הולצמן: כמו שאומרים, האוצר עשה צעד גדול קדימה, ומכל התכניות שהוגשו פתאום אישר תכנית לענף הביוטכנולוגיה, ואנו מברכים על זה מאד וזה חשוב מאד.

זאב הולצמן: כידוע, ענף הביוטכנולוגיה, הסטארט-אפים, זה משהו לעשר שנים במקרה הטוב, וגם אם רוצים לעשות זאת - ניתן לעשות את התכנית הזאת במסגרת "זינוק", כאשר אפשר לבוא ולהגיד: במסגרת ההקצבה של 500 מליון דולר במסגרת "זינוק" היינו רוצים שסדר-גודל של 250 מליון שקל, כ-60 מליון דולר, יוקדשו אך ורק לקרנות שתוקמנה במסגרת תכנית "זינוק", כאשר תכנית ה"זינוק" הזאת אומרת שאם הממשלה משקיעה בזה 250 מליון שקל תכנית "זינוק" תאפשר להגיע למינוף של 2.5 מיליארדי שקלים.

זאב הולצמן: לכן, לא ברור לי למה האוצר רץ לתכניות חדשניות דווקא לסקטור ספציפי, ולא בונה כאן איזו שהיא מסגרת מסודרת ומובנית שמתייחסת גם לרוב הסקטורים האחרים, כאשר ענף הביוטכנולוגיה הוא בסדר-גודל של בקושי 20% או 10% ולא יותר מכל הפעילות בסקטור ההיי-טק בישראל.

זאב הולצמן: זה ענף חשוב מאד, אבל הוא ענף אחד מתוך כמה.

אלכס מילר: האם אתם באוצר מכירים את התכנית הזאת?

יובל רז: האם אתה שואל על תכנית "זינוק"?

אלכס מילר: כן.

יובל רז: אנו ראינו את התכנית רק לאחרונה.

יובל רז: ראינו את התכנית הזאת.

יובל רז: אנו מקבלים תכניות, ואנו בודקים.

יובל רז: אנו כל הזמן בודקים, ואנו לא מניחים תכנית והולכים.

אלכס מילר: מתי נבדקה התכנית?

יובל רז: אני לא יודע להגיד לך על התכנית הספציפית הזאת.

יובל רז: אנו מסתכלים כל הזמן על תכניות.

יובל רז: כמו שאמרתי בהתחלה, ואינני חושב שהיית, הוספנו רק עכשיו לשימוש ברבעון הראשון של 2009 עוד 150 מליון שקלים, ובנוסף לזה עוד 250 מליון שקל לקרן הביוטכנולוגיה.

יובל רז: אנו כל הזמן בודקים, אבל צריך לזכור - - -

רונית תירוש: התשובה היא שהם לא אישרו את התכנית- - -

אלכס מילר: השאלה שעולה פה היא: למה אתם לא באים ובונים מסגרת מסודרת כללית, אלא אתם מתעסקים בזה פר נושא?

יובל רז: אני לא חושב שתוספת של 400-500 מליון שקל רק בכמה השבועות האחרונים - 200 מליון שקל בסוף דצמבר, 150 מליון שקל עכשיו, 250 מליון שקל לביוטכנולוגיה ו-100 מליון שקל למכוני מו"פ - זה לעסוק בדברים קטנים, אלא זו תכנית רצינית.

יובל רז: אנו כל הזמן בודקים את ההתפתחויות, ואנו מודעים לחשיבות ענף ההיי-טק.

יובל רז: אנו כן בודקים.

רוברט אילטוב: האם אתה סיימת עם המצגת?

זאב הולצמן: לא.

זאב הולצמן: יש עוד שני שקפים בלבד.

רוברט אילטוב: חבר-הכנסת אלכס מילר, נסיים את המצגת, ונשאל את כל השאלות.

זאב הולצמן: התכנית הזאת הוגשה לאוצר בתחילת נובמבר, עם פרוץ המשבר.

זאב הולצמן: היא מוכרת לכל הגורמים באוצר.

שלמה וקס: בוא ונדייק.

שלמה וקס: סוף נובמבר תחילת דצמבר.

זאב הולצמן: בסדר.

זאב הולצמן: בכל אופן, היא מוכרת באוצר, אבל לא היתה שום התייחסות אליה עד היום באופן ישיר.

זאב הולצמן: הקרנות שתהיינה זכאיות במסגרת התכנית הזאת לקבל את ההלוואה הן קרנות שתקבלנה ruling מוקדם של שלטונות המס בישראל, וה-ruling הזה ניתן אך ורק לקרנות שמתחייבות להשקיע בישראל בחברות סטארט-אפ ישראליות.

זאב הולצמן: כלומר, מתוך הגדרה כל הכסף שינתן כאן מיועד להשקעות בסטארט-אפים ישראליים.

זאב הולצמן: הביצוע יכול להתבצע ע"י חברות קיימות במסגרת האוצר.

זאב הולצמן: לא צריך להקים כאן מסגרת חדשה ולא צריך להקים כאן שום דבר.

זאב הולצמן: צריך רק לקבל את העקרונות, לאשר אותם ולהקציב את הכסף.

זאב הולצמן: (מקרין שקף, שכותרתו: התוצאות למשק של תכנית "זינוק".

זאב הולצמן: ) התוצאות למשק - דיברתי על המינוף.

זאב הולצמן: מדובר על 10 דולרים על כל דולר השקעה, כלומר סך-הכל הזרמה צפויה של 5 מיליארדי דולרים.

זאב הולצמן: אני חוזר ומדגיש שאין שום תכנית אלטרנטיבית יותר טובה ויותר כדאית למשק הלאומי מאשר ההצעה הזאת של תכנית "זינוק", ולא יתכן שלא תהיה התייחסות רצינית ומלאה לתכנית הזאת.

רוברט אילטוב: שאלת ביניים - למה לא הגשתם את התכנית הזאת לוועדה הקודמת?

רוברט אילטוב: אולי כבר היינו מקבלים את התוצאות.

יפעת אדורם: הגשנו.

יפעת אדורם: התכנית הוגשה.

דובר: הוגשה.

לי-בת נלסון: היא היתה חלק מהמצגת הכללית.

לי-בת נלסון: אבל, היו שם הרבה מאד נקודות, ואנו התפקסנו על המדען הראשי בפעם שעברה, אבל היתה שם גם את תכנית "זינוק".

לי-בת נלסון: התכנית הזאת באה לענות על הרבה מהשאלות שעלו פה, והיא גם לא עושה הבדלה בין סקטורים שונים של היי-טק, שזה מה שהקרן לביוטכנולוגיה, שהיא אומנם ברוכה, עושה.

לי-בת נלסון: אנו לא יודעים מאיזה חלק של ההיי-טק יבוא הקטר הבא.

לי-בת נלסון: זה מאד חשוב לאפשר לאנשים, שזה מקצועם, לבחור את הסטארט-אפים הבאים, להמשיך ולעשות את הג'וב הזה.

לי-בת נלסון: עד עכשיו הם עשו זאת טוב מאד, ואני חושבת שאפשר להמשיך עם זה כך.

רוברט אילטוב: אולי באוצר אין אנשי מקצוע בתחום הסטארט-אפים- - -

זאב הולצמן: אני חייב להגיד, שבנושא הזה של ההיכרות והידע על הנתונים והמספרים של תעשיית ההיי-טק האוצר גילה, ולדעתי עדיין מגלה, בורות מוחלטת, חוסר הבנה וחוסר ידע.

זאב הולצמן: למזלנו, יש לנו, לארגון קרנות הון סיכון ול-IVC, לארגון שעוסק באיתור נתונים ובאיסופם, מספיק נתונים שסופקו לאוצר, ולמעשה הם שימשו כמקור היחידי והעיקרי לניתוחים הפנימיים שלו.

זאב הולצמן: דרך אגב, זה לא רק באוצר.

זאב הולצמן: גם בבנק ישראל אינני בטוח שיש נתונים מדוייקים ומסודרים על התרומה ועל ההיקף של פעילות ההיי-טק.

זאב הולצמן: בניגוד לארצות-הברית שם יש מחקרים מסודרים, מדוייקים וכלכליים, לא נעשתה כאן עבודה ממש מקצועית על התרומה המשמעותית של ההיי-טק, אבל המספרים שקיימים מדברים בעד עצמם.

זאב הולצמן: התוצאות למשק - מבחינת תעסוקה, על כל מועסק יש עוד 3-4, כלומר התכנית תבטיח בחמש השנים הקרובות השקעה של 5 מיליארדי דולרים, גידול בתעסוקה בסדר-גודל של 20-30 אלף איש באופן ישיר וגידול של עוד 60-70 אלף איש בכל הענפים הנילווים: תיירות, הסעות, מסעדנות וכל מה שקשור לזה.

זאב הולצמן: בנוסף, מדובר על צמיחה.

זאב הולצמן: מוכח וידוע, ודיברנו על זה, ש-40% משיעור הצמיחה הם תרומה של תעשיית ההיי-טק.

זאב הולצמן: התכנית הזאת תאפשר בשנים הקרובות ביסוס וצמיחה, וברור שהתכנית היא הכדאית ביותר שקיימת.

זאב הולצמן: (מקרין שקף, שכותרתו:

זאב הולצמן: עומס תקציבי שוטף הנובע מתכנית "זינוק".

זאב הולצמן: ) השקף האחרון שלי, ולא נכביר במלים, הוא לגבי העומס התקציבי השוטף של התכנית.

זאב הולצמן: בסך-הכל זו תכנית מסגרת של 500 מליון דולר לעשר שנים שבפועל - אינני רוצה להיכנס לפירוט התכנית.

זאב הולצמן: יכול מאד להיות שחלק גדול מהכסף יוחזר הרבה לפני - אמורה לתת השקעה של כ-5 מיליארדי דולרים.

זאב הולצמן: המדינה חייבת להתחייב בסך-הכל למסגרת, אבל התקציב השנתי השוטף הוא 50 מליון דולר בלבד, כלומר 200 מליון שקל.

זאב הולצמן: העומס התזרימי הנובע מכך הוא עומס מינימלי, וההחזרים שיכולים להיות למדינה הם לפני תום השנה השמינית.

זאב הולצמן: אני רק אציין כי הכסף ניתן בצורת הלוואה.

זאב הולצמן: המדינה תהיה זכאית להחזר מהמימושים של הקרנות של ההשקעות, גם של הקרן וגם של ריבית וגם של ריבית על הקרן, כשמראש יצטרכו להחליט מה תהיה הריבית.

זאב הולצמן: בדרך כלל, זה libor 2%, או libor 3%, פלוס חלק מהרווחים של הקרן.

זאב הולצמן: כיון שההלוואה תינתן למספר מגוון של קרנות, כ-10 עד 15 קרנות, יש כאן פיזור של סיכון.

זאב הולצמן: בתכנית "יוזמה" המקורית ב-1992 המדינה קיבלה בערך פי שניים כסף על ההשקעה שלה בפועל.

זאב הולצמן: לכן, התכנית היא גם מוכחת, גם מוצלחת וגם רווחית.

זאב הולצמן: בנוסף, בזמנו, היא למעשה יזמה את הקמת תעשיית ההיי-טק.

זאב הולצמן: התכנית היום באה לשמר אותו ולהרחיב אותו.

לי-בת נלסון: אני לי-בת נלסון מקרן "פלנוס", ואני פה כנציגת איגוד קרנות הון סיכון.

לי-בת נלסון: יש לי דוקטורט במימון שעשיתי באוניברסיטת סטנפורד עם התמחות במימון עם קשר התנהגותי.

לי-בת נלסון: ברצוני לציין משהו אחד לגבי תכניות הזינוק האלה שהוא חשוב מאד.

לי-בת נלסון: אחד הדברים, שהחברות פה סובלות ממנו ואני חושבת שהיה פה גם דיון גדול קודם על זה, הוא מחנק אשראי.

לי-בת נלסון: "פלנוס" היא קרן של הלוואות הון סיכון, כך שאני יכולה לדבר מנסיוני, אבל אני גם יודעת שלגבי מלְווים אחרים זה כך; אחד הדברים שמדאיגים מלְווים מאד הוא החוזק של הצד ההוני, של הצד של ה-equity, שבא באופן טבעי מקרנות ההון סיכון במקרה של סטארט-אפים.

לי-בת נלסון: אחד הדברים שמדאיגים מאד הוא חוסר היכולת של הקרנות האלה לגייס עוד כסף.

לי-בת נלסון: כלומר, מעבר לכל המינוף שזאב הולצמן דיבר עליו מבחינת הכנסה של הרבה מאד כספים זרים לתוך הסקטור הזה, ישנו גם העניין של להקל את פרמיית הסיכון שהיא אינהרנטית היום בשוק למלְווים ולגרום למלווים להרגיש הרבה יותר נוח לתת הלוואה לחברות האלה.

לי-בת נלסון: לכן, נקבל פה אפקט משני הצדדים.

לי-בת נלסון: כמו שזאב הולצמן אמר, גם התכנית בפני עצמה יש לה הצדקה כלכלית מאד חזקה, אבל אני חושבת שגם מבחינה פסיכולוגית וגם מבחינה מעשית זה יעזור בצד של האשראי.

שלמה וקס: אני שלמה וקס, מנכ"ל איגוד תעשיות האלקטרוניקה והתוכנה.

שלמה וקס: קודם כל, אני רוצה לתקן קצת את זאב הולצמן.

שלמה וקס: הוא תקף קצת את האוצר ואת המדען הראשי.

שלמה וקס: אני חושב שהצעדים שנעשים ע"י האוצר והמדען הראשי הם בכיוון הנכון ובכיוון הטוב.

זאב הולצמן: את האוצר - כן, את המדען הראשי - לא.

שלמה וקס: זאב הולצמן, לא הפרעתי לך ולא התפרצתי לתוך דבריך.

רוברט אילטוב: בואו ולא נפריע זה לזה.

שלמה וקס: עשיתי זאת, כי הסמל של איגוד תעשיות האלקטרוניקה מופיע על המסמך.

שלמה וקס: לכן, בואו וגם נהיה הגונים.

שלמה וקס: היות וזה דיון שני ואני מברך על כך, ואתה, היושב-ראש, שמעת את ההצגה המלאה שלנו ביום רביעי בוועדת הכספים, אשתדל לא לחזור על הדברים.

שלמה וקס: אם אנו מדברים על החוסר בתקציבים, אז זה מסתדר בדיוק בצד של המדען הראשי.

שלמה וקס: זה מסתדר בדיוק עם מה שאמרנו בדיון הראשון אצלך על 3 מיליארדי שקל, כלומר על כך שצריך להעמיד את התקציב של המדען הראשי לשנת 2009 על 3 מיליארדי שקלים.

שלמה וקס: בהנחה שהאוצר יתן את הארבע פעמים 150, אנו לא רחוקים מזה.

שלמה וקס: אבל, זו הנחה.

שלמה וקס: אנו רואים צורך אמיתי בהעמדת 3 מיליארדי שקלים בשנת 2009.

שלמה וקס: אני מזכיר לכולם, שאנו התחלנו ליצור כאן משבר בשער הדולר כשהוא עמד ברמה הזאת, ועדיין לא פתרנו את זה, כדי שתהיה תעשיה ותעשיה ולא תעשיית היי-טק וכל הדברים האלו.

שלמה וקס: קרנות הון הסיכון וחברות הסטארט-אפ נותנות תנופה לתעשיה, אבל הן לא תעשיית ההיי-טק, כי גם "אלביט", התעשיה האוירית, "תדיראן" ו"מוטורולה" הן תעשיות היי-טק, והן מייצרות.

שלמה וקס: הן לא עושות exits - הן מייצרות.

שלמה וקס: משם עולה עיקר הייצוא של מדינת ישראל.

שלמה וקס: אז, צריך שנגיע לסדר-גודל של 4.5 שקלים לדולר.

שלמה וקס: רק כדי לסבר את האוזן: בהשוואה בין 2007 ל-2008 בייצוא התעשייתי של תעשיית האלקטרוניקה, למרות שב-2008 מכרנו בערכים דולריים ב-3% יותר גבוה מ-2007, מדינת ישראל הפסידה 8.5 מיליארדי שקלים בהכנסות.

שלמה וקס: כלומר, בערכים שקליים מכרנו פחות ב-8.5 מיליארדי שקלים, ובערכים דולריים עלינו ב-3%.

שלמה וקס: אם משבר שער הדולר לא ייפתר, אנו נמשיך להתבוסס בדברים האלה.

רוברט אילטוב: מי, לדעתך, צריך לספוג את 8 מיליארדי השקלים?

שלמה וקס: מי שספג זה מדינת ישראל.

שלמה וקס: מדינת ישראל קיבלה לפחות שני מיליארדי שקלים פחות במסים.

רוברט אילטוב: איך אתה מציע לעשות זאת?

שלמה וקס: אנו דיברנו על זה בפעם הקודמת, ואנו מדברים על זה גם בוועדת הכספים, ואחזור על כך.

שלמה וקס: אנו צריכים להביא את השקל, וזה לא אנחנו אלא הנגיד - - -

רוברט אילטוב: והמדינה צריכה לקנות יותר דולרים.

שלמה וקס: אני לא יודע.

שלמה וקס: אפשרות אחרת היא לעשות פיחות.

שלמה וקס: מי אמר שזה כך?

רוברט אילטוב: כלומר, הציבור צריך לשלם את 8 מיליארדי השקל האלה.

רוברט אילטוב: מישהו צריך לשלם את זה בסוף.

שלמה וקס: לא.

שלמה וקס: אני אומר: מדינת ישראל קיבלה בסך-הכל.

שלמה וקס: אנו מכרנו.

שלמה וקס: אנו מכרנו בערכים דולרים.

שלמה וקס: ההכנסות של מדינת ישראל בערכים שקליים ירדו ב-8.5 מיליארדי שקלים.

רוברט אילטוב: אבל, מר וקס, בעיית הדולר היא לא בעיה של מדינת ישראל.

רוברט אילטוב: זה כמו המשבר הגלובלי.

רוברט אילטוב: כך גם הדולר.

רוברט אילטוב: יש מדיניות אמריקאית להוריד את ערך הדולר.

רוברט אילטוב: מה אתה רוצה?

רוברט אילטוב: האם אתה רוצה לקנות את כל הדולרים בעולם?

רוברט אילטוב: ! אתה לא יכול.

שלמה וקס: אני לא רוצה להביא לכאן נתונים ולהוכיח שהשקל הוא המטבע הכי חזק בעולם, ודי לחכימא ברמיזא.

שלמה וקס: התיסוף של השקל ביחס לדולר הוא יותר גבוה מאשר בכל מקום אחר בעולם.

שלמה וקס: המשבר של הדולר מתרחש אל מול כל המטבעות בעולם.

שלמה וקס: עדיין ביחס לשקל הדולר נחלש הכי הרבה.

שלמה וקס: לגבי נושא האשראי שהוזכר כאן קודם, יובל רז הזכיר כאן 25% ערבויות.

שלמה וקס: אמרו כבר: "זה הקלבסה.

שלמה וקס: זה הערבויות שלי.

שלמה וקס: אין לי שום נכסים מוחשיים".

שלמה וקס: בנוסף, אם יש קרן הון סיכון שהשקיעה בזה - אני לא יכול לקבל.

שלמה וקס: אם יש משקיע זר - - -

יובל רז: למה?

שלמה וקס: יובל רז, תלך ותבדוק את זה.

יובל רז: לא.

שלמה וקס: יובל רז, עדיין לא תיקנתם את זה.

יובל רז: משקיע זר יכול.

רוברט אילטוב: יובל רז, אתה תתייחס אחרי כך לכל השאלות.

שלמה וקס: אני לא יכול לקבל.

שלמה וקס: יש כמה חברות שהן חצי סטארט-אפ וחצי תעשיה שמוכרות ב-5-6 מליוני דולרים בשנה, והן לא יכולות לקבל הלוואות.

שלמה וקס: עכשיו, הזכרנו גם כפתרונות, והזכיר זאת חבר-הכנסת אלכס מילר, מה שהאיגוד הציג כאן.

שלמה וקס: אם אני, למשל, לצורך העניין חברה ששילמתי 100, וזה לא משנה אם זה 100 מליון או 100 אלף שקל מס, תעשו לי הנחה ואני אמשיך לשלם את ה-100 הזה השלם - ובפער הזה שעשיתם הנחה אני מתחייב גם לא לפטר אנשים וגם לגייס עוד אנשים לעבודה.

שלמה וקס: זה צד אחד.

שלמה וקס: הדבר האחרון הוא לגבי חוק עידוד השקעות הון, שההשקעה במו"פ בהון האנושי תהיה שוות ערך להשקעה ההונית.

שלמה וקס: גם בתהליך הזה אנו מבקשים פעילות.

שלמה וקס: בסך-הכל, כל השקעה בהיי-טק - אם זה במחקר, אם זה בפיתוח, אם זה בקרנות הון סיכון וכל הדברים האלה - היא ההחזר הכי טוב שיש למדינת ישראל, והיא תקבל זאת תוך שנה או שנתיים בחזרה.

שלמה וקס: למרות המשבר העולמי, ויש משבר עולמי גם בתעשיית ההיי-טק, אנו, כמרכיב כזה שבקושי רואים אותו, למרות שאנו חושבים שאנו באמת תעשיה טובה, אנו יכולים להסתנן בנישות ולהגביר מכירות ולא רק לא להפסיד מכירות.

רוברט אילטוב: מר וקס, אני מודה לך.

רוברט אילטוב: לגבי נושא הדולר, יש לי ספקות גדולים אם מדינת ישראל היום מסוגלת בכלל להגיע למצב שהדולר יעלה פה במחיר גבוה.

רוברט אילטוב: זה אינטרס אמריקאי שנובע גם מהחוב הענק של האמריקאים ופיחות הדולר ולא השקל, וגם נושא של ייצוא אמריקאי שהוא מוזל באופן משמעותי ומגדילים את הייצוא ומכניסים הכנסות.

רוברט אילטוב: אינני חושב שמדינת ישראל הקטנה יכולה פה להשפיע על הנושא הדולרי, ולכן צריך לחפש איך התעשיות נערכות פה באופן עצמאי כי השוק הוא חופשי.

רוברט אילטוב: בנוגע לחברות סטארט-אפ, הרי מדברים על חברות סטארט-אפ אבל אנו מתכוונים לכל תעשיית ההיי-טק כמובן:

רוברט אילטוב: גם תעשיה שהיא קשורה לתעשיות ביטחוניות ותעשיות אחרות.

רוברט אילטוב: האם יש עוד מישהו שרוצה להעלות נושאים?

רוברט אילטוב: אם כך, אבקש מנציג האוצר להתייחס.

יובל רז: אני רק אתייחס לתחום האשראי, לאחת הנקודות האחרונות שהוא העלה.

יובל רז: לאחרונה, הוקמה הקרן לעסקים בינוניים של עסקים של מחזור של 22 עד 100 מליון שקלים.

יובל רז: בתוך הקרן ניתן גם לחברות היי-טק לגשת ולקבל הלוואות באמצעות הבנקים.

יובל רז: נכון שהיתה בעיה שחלק מחברות ההיי-טק מוחזקות ע"י קרנות הון סיכון ע"י משקיעים זרים.

יובל רז: אנו גם לזה כבר ממש בימים הקרובים ניתן פתרון.

יובל רז: אם המשקיע הזר הוא רק חלק קטן - כבר יש פתרון, ואנו ניתן בימים הקרובים גם לקרנות ההון סיכון וגם לכאלה שמוחזקות 100% או אחוז גדול מאד בבעלות זרה.

אלכס מילר: האם אתה יכול להתייחס לנושא ההפחתה לחברות לעידוד עיסוק העובדים?

יובל רז: האם אתה מדבר על תחום המיסוי?

אלכס מילר: הפחתת המס.

יובל רז: לא.

יובל רז: אני צריך ללמוד את זה.

יובל רז: זה רעיון שצריך להיבחן.

אלכס מילר: בזמן שאתה במשבר אי-אפשר להתנהל כאילו הכל בסדר.

אלכס מילר: אנו כן מצפים מכם שיהיה פה איזה שהוא צעד שהוא לא רגיל לתקופה ושיהיה איזה שהוא פתרון גלובלי.

אלכס מילר: בסופו של דבר, כאשר אתה תקבל מובטלים בכמויות של אלפים, אתה תצטרך לחפש פתרונות ובסופו של דבר הפתרונות יהיו הרבה יותר קשים ממה שקורה עכשיו.

אלכס מילר: עכשיו אתה עוד במצב שאתה עוד איכשהו יכול להשפיע, אבל כאשר מפטרים אלפים - לבוא ולמצוא להם פרנסה ולבוא ולמצוא דרך להעסיק אותם במקומות אחרים, במיוחד כשאין לכם בכלל התערבות במשק ההיי-טק- - -

יובל רז: משתמע מדבריך שהאוצר לא עושה כלום- - -

אלכס מילר: לא, ממש לא.

אלכס מילר: לא אמרתי שאתם לא עושים כלום.

יובל רז: האוצר נותן פה.

יובל רז: יש פה גם נציגים מהמדען הראשי וגם מהתעשיה - - -

אלכס מילר: כאשר כל שבוע אני שומע שיש פיטורים ועדיין אין פתרון, מבחינת המדינה, מבחינת הממשלה - - -

יובל רז: מבחינת המדינה, בשבוע שעבר המדען הראשי קיבל לשימוש ברבעון הראשון, לעכשיו, 150 מליון שקל.

רוברט אילטוב: יובל רז, הטענה פה היא שאין גישה מערכתית לנושא אלא לוקחים איזה שהוא ענף ומתחילים להשקיע בו.

רוברט אילטוב: אבל, יש את כל העץ.

יובל רז: השקעה של מאות מליונים לתוספת למדען הראשי זו לא השקעה באיזה שהוא ענף.

יובל רז: נכון שבחרנו בנוסף - - -

רוברט אילטוב: מדובר על כמה מיליארדים ולא על כמה מליונים.

רוברט אילטוב: לכן, פה האקמול הזה הוא בעייתי.

אלכס מילר: זה מזכיר לי את ענף הספורט במדינת ישראל.

אלכס מילר: במקום להשקיע בכל הענף, משקיעים במשהו קטן ומחכים שתהיה שם תוצאה.

אלכס מילר: ואז, בסופו של דבר, מביאים איזו שהיא מדליה קטנה לארץ.

אלכס מילר: זה לא עובד כך.

אלכס מילר: צריך להתייחס לזה מערכתית.

רוברט אילטוב: חבר-הכנסת אלכס מילר, יש לי פה טבלה שיש בכנסת, והנתונים מדברים בעד עצמם.

רוברט אילטוב: בשנת 2001, כשגם התעשיה היתה הרבה יותר קטנה וגם לא היה המשבר הנוכחי, התקציב הוא בקרוב ל-400 מליון שקל יותר גדול מהשנה ואתם מוסיפים רק 100 מליון שקל.

רוברט אילטוב: וזאת, כאשר במשבר בסדר-גודל כזה צריך להגדיל משמעותית את התקציב הזה.

רוברט אילטוב: לכן, מבחינת השיקול אפילו בנושא הזה, מבלי להיכנס לעובי הקורה, חצי מיליארד שקל הוא פשוט מתבקש.

רוברט אילטוב: הטענה פה היא לא שאתם לא עושים שום דבר, אלא שהגישה שיש היום באוצר מאד לא אסטרטגית, כלומר היא מאד רזה, דקה ונקודתית, ועל זה אנו באים בטענות.

רוברט אילטוב: ללא ספק כל שקל שהיום מגיע לטכנולוגיות אלה ואחרות זה חשוב, אבל הגישה חייבת להיות מערכתית בנושא הזה.

רוברט אילטוב: זה לא עניין של ביוטכנולוגיות או סטארט-אפ זה או אחר.

רוברט אילטוב: מדובר פה על תעשיה שלמה שמביאה את רוב הכסף הזר, ורוב הייצוא הוא של ההיי-טק היום ושל התעשיות הביטחוניות שגם קשורות להיי-טק.

רוברט אילטוב: אנו היום מדברים על 100 מליון שקל פה ו-100 מליון שקל שם.

רוברט אילטוב: אני ישבתי איתכם פה לפני יותר מחודש, ודרשנו תשובות לגבי ערבויות אמריקאיות שיש שם מספיק כסף לפתור את הבעיה הזאת.

רוברט אילטוב: לא להיכנס לכל הפלונטר וכל הקושי שבדבר, אלא פשוט למצוא הגדרה משפטית לנושא הזה ולהזרים את הכסף לשוק.

רוברט אילטוב: ישבנו בדיון הקודם, לפני שעה, ונושא האשראי עלה.

רוברט אילטוב: אין להם מאיפה להביא את הערבויות האישיות.

רוברט אילטוב: מדובר פה על מהנדסים שסיימו עכשיו את הלימודים והולכים עם הרעיון.

רוברט אילטוב: הם היו סטודנטים לפני חצי שנה, ואין להם מאיפה להביא את הערבויות.

יובל רז: לא הייתי בדיון הקודם, אבל אסביר את זה.

רוברט אילטוב: חבל שהאוצר לא הגיע לדיון הקודם.

יובל רז: אם הוא סיים לפני חצי שנה, כנראה שהוא לא בקרן לעסקים בינוניים, כי הקרן לעסקים בינוניים, כמו שאמרתי, היא לעסקים של 22 עד 100 מליון שקל.

רוברט אילטוב: לידיעתך, היום, באוניברסיטאות ובטכניון אנשים שעדיין לא סיימו את הלימודים באים עם רעיונות.

יובל רז: בקרן לעסקים קטנים, שגם שם נדרשת העמדת ערבות אישית, שזו בסך-הכל חתימה כדי להראות על מחוייבות, העמידו הלוואות במאות מליונים.

רוברט אילטוב: דוקטור אורנה ברי, יושבת-ראש קרנות הון סיכון, בבקשה.

אורנה ברי: תחילה, אני רוצה להודות לכם על כך שאתם מעלים את הנושא לדיון עד שהוא יבוא לפתרונו המלא.

אורנה ברי: אני גם רוצה לומר לאוצר שהתחילו בתהליכים, אבל התהליכים האלה רחוקים מלהיות תהליכים מושלמים, כמו שאמר יושב-ראש הוועדה.

אורנה ברי: לגבי נושא תעשיות עתירות ידע, הנושא של ערבות אישית - בתור יזמת מהעבר, שהקמתי חברה בכרמיאל, בחיים לא הייתי מסכנת את ילדיי כדי להקים חברה בכרמיאל ולהעסיק 100 עובדים.

אורנה ברי: מבחינה משפחתית, אנו שני דורות שהקמנו חברות באיזור הצפון, ובחיים לא עם ערבויות אישיות.

אורנה ברי: ברוך ה', המדינה עשתה מזה רווח נאה מאד ממסים גם בשכר וגם מעסקאות שנעשו.

אורנה ברי: כבוד יושב-ראש הוועדה, הדרישה שלך היא דרישה חשובה מאד, שאנו נִרְאה שהמנגנונים האלה מתאימים לתעשיה שלנו.

אורנה ברי: המנגנונים האלה צריכים להתאים לתעשיה שלנו.

אורנה ברי: ערבויות אישיות אינן מרכיב בקווי אשראי שניתן להון חוזר.

אורנה ברי: בקווי אשראי שניתן להון חוזר צריכות להיות הזמנות מלקוחות ובתמורתן צריך לתת קווי אשראי.

אורנה ברי: לקווי האשראי האלה יש סיכון מאד נמוך.

אורנה ברי: בעבר הסיכון היה בסדר-גודל של שני פרומיל והיום הסיכון הוא אולי בסדר-גודל של 2%, וזה עדיין לא מצדיק להכניס אנשים למתח ולמכירת נכסים אישיים כדי לבצע עסקים שהמדינה מעוניינת בהם כי הערך המוסף, הן במסים הן במקומות עבודה הן בצמיחה והן ביעילות, הוא מאד גדול.

אורנה ברי: המשקל השולי של העובד שם הוא מאד גדול, ויצירת מקומות העבודה והכנסות למדינה הן מאד גדולות.

אורנה ברי: מה שיש לי לומר בהמשך לפנייתנו הקודמת, גם של איגוד תעשיות האלקטרוניקה והתוכנה וגם של קרנות הון הסיכון: יש רשימה של דברים שצריך לעשותם אחד בצד השני.

אורנה ברי: הכסף שנוסף ללשכת המדען הראשי: ראשית - לדעתי, הוא פחות מדי, ושנית - לדעתי, הוא התחלה טובה, אבל הוא לא משלים את התהליך.

אורנה ברי: יש כאן תהליך הרבה יותר רחב שמקיף סוגים שונים של טיפולים בתעשיה שהיא מנוע הצמיחה המרכזי של המשק מאז שנת 1990.

אורנה ברי: צריך לזכור שהתעשיה הזאת גדלה פי ששה בשנות ה-90, והיא הגדילה את התוצר הלאומי הגולמי פי שניים בשנות ה-90.

אורנה ברי: אין שום סיבה ושום מניעה לעזור לתעשיה הזאת היום להמשיך ולהיכנס גם לשווקים של המזרח ולהיערך לעולם שיש בו ביקושים מעט יותר נמוכים במערב אבל שלנו יש עדיין יתרון יחסי מאד גדול.

אורנה ברי: חזרתי אתמול אחר-הצהריים מנסיעה של שבועיים בארצות-הברית; למעט תעשיה אחת שבה בפירוש היתה עמדה אנטי-ישראלית, כל שאר התעשיות מעוניינות היום לעשות פעולות יחד עם חברות שלנו.

אורנה ברי: הן פונות אלינו שנרכז להן את החברות שלנו בגין העובדה שמכירים בזה.

אורנה ברי: חברות כמו IBM למשל מנו שהחדשנות בישראל היא פי שלושה יותר גבוהה לנפש מאשר בארצות-הברית.

אורנה ברי: זה מספר ענק.

אורנה ברי: אני לא יודעת אם מישהו יכול לעכל את זה.

אורנה ברי: אם אנו רוצים לשמר את ההון האנושי בארץ, אם אנו רוצים שההון האנושי הזה יעזור לייצר משרות נוספות ואם אנו רוצים לפתח תעשיות בכל רחבי הארץ - אנו חייבים לתת מדיניות שהיא מדיניות מסייעת לתעשיה.

אורנה ברי: היום, הבנקים לא נותנים קווי אשראי, ולכן צריך לסייע לבנקים לתת קווי אשראי, כאשר המדינה עומדת בביטחונות מאחוריהם.

אורנה ברי: כל מה שנעשה דרך החשב הכללי ולא נעשה דרך אגב התקציבים עד כה לא הותאם לתעשיות שהן תעשיות עתירות ידע.

אורנה ברי: נקודה.

רוברט אילטוב: אני מודה לך מאד.

רוברט אילטוב: האם עוד מישהו רוצה להוסיף?

יפעת אדורם: אולי אוסיף עוד ממד אחד: הזמן הוא מרכיב מרכזי פה.

יפעת אדורם: אנו במשבר הפיננסי העולמי כבר למעלה מחצי שנה, ובמשבר הדולר הרבה יותר מזה, ואנו יושבים ודנים ובינתיים המשבר רק הולך ומחריף ואולי מה שאנו מבקשים היו כבר לא יספק בעוד חצי שנה.

יפעת אדורם: אז, כן בחירות או לא בחירות, בסופו של יום, גם ממשלת מעבר יכולה לפעול עד שתוקם הממשלה הבאה, ובמקום לשוב ולהיפגש פה אחת לחודש צריך להתחיל לעשות פה פעולות.

רוברט אילטוב: בנוגע למה שאת אמרת, הכנסת יכולה לחוקק.

רוברט אילטוב: לצערנו, נכון להיום, אין אפשרות לחוקק.

רוברט אילטוב: ללא ספק כבר חצי שנה אנו באיזו שהיא בעיית ניהול של הכנסת.

רוברט אילטוב: הכנסת לא מתכנסת, ואין אפשרות להעביר שום חקיקה.

רוברט אילטוב: ועדת הכלכלה תצטרך לעסוק בזה.

רוברט אילטוב: גם הכנסת החדשה תצטרך לתת את דעתה בנושא הזה ואת המלצותיה לממשלת ישראל.

רוברט אילטוב: בכל אופן, אנו לא קיבלנו היום תשובות בנוגע לערבויות האמריקאיות.

רוברט אילטוב: גם לא קיבלנו תשובות בנוגע לסוגיית התקציב של 1/12 שהאוצר הבטיח לתת לנו.

שלמה וקס: לא.

שלמה וקס: לזה ניתנה תשובה.

שלמה וקס: המדען הראשי עובד רגיל בלי 1/12.

לידיה לזנס: התייחסתי לזה.

לידיה לזנס: אנו עובדים רגיל לחלוטין.

יובל רז: לידיה דוקא דיברה על זה.

אלכס מילר: אני אבקש מהם שיקימו ועדה בין-משרדית לפתרון העניין.

אלכס מילר: הם יכולים לעשות זאת בלי שום קשר.

רוברט אילטוב: אני חושב שבעוד 2-3 שבועות או חודש תהיה ממשלה חדשה, וכבר שם נציע את ההצעות.

רוברט אילטוב: כרגע, אני רואה שהממשלה די משותקת בנושא הזה, למרות שיש לה את הכוח ולהזרים היום תקציבים.

רוברט אילטוב: לא ניתן להגיש הצעות אי-אמון נגד הממשלה היום.

רוברט אילטוב: לכן, הממשלה כן יכולה לפעול.

רוברט אילטוב: לא ברור לנו למה הגישה היא נקודתית ולא מערכתית.

רוברט אילטוב: לכן, אני חושב שמייד אחרי כינון הכנסת ה-18 אנו נמשיך את הפעילות.

רוברט אילטוב: בכל אופן, אני באופן אישי ממשיך ללחוץ במלוא הכוח.

רוברט אילטוב: נראה איך אנו נמשיך לעשות את הלחץ, אם זה באופן ציבורי או באופן תקשורתי מול הממשלה או מחוצה לה.

רוברט אילטוב: אנו נמשיך את הפעילות.

רוברט אילטוב: אני גם פונה לאוצר: חשוב להגדיר את הנושא של "עתירות ידע" כתשתיות בתחום הזה.

רוברט אילטוב: הכסף ישנו.

רוברט אילטוב: צריך למצוא את הפתרון להגדרה משפטית בנושא הזה.

רוברט אילטוב: אני מאד מבקש שתתייחסו לזה ברצינות.

רוברט אילטוב: יש פה מקור תקציבי גדול וחשוב, ובעצם לא צריך לחפש מאיפה לוקחים את הכסף.

רוברט אילטוב: הכסף ישנו, וצריך למצוא את הפתרון איך לקחת אותו.

רוברט אילטוב: לצערי, לכך לא קיבלנו תשובה.

רוברט אילטוב: נושא של מחנק האשראי נדון בהרחבה בישיבה קודמת, ואינני רוצה לחזור עליו.

רוברט אילטוב: לדעתי, בנקים קצת מתנהלים לא כפי שהיינו רוצים.

רוברט אילטוב: אנו ביקשנו מהם בנושא הזה ללכת באופן יותר גמיש, ובמידה וזה לא יהיה - אנו נתערב חקיקתית בנושא הזה.

רוברט אילטוב: בכך אני מסיים את הישיבה.

רוברט אילטוב: אני מודה לכולם מאד.