ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 956, 2009-02-04 12:30

אבישי ברוורמן: שלום לכולם, אני פותח את הישיבה.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לדון בנושא בקצרה, לשמוע את הזעקה לגבי משבר ההייטק.

אבישי ברוורמן: לפני שנתחיל בדיון, אני יודע ששר האוצר ישב הבוקר עם ראשי הבנקים, ואני עדיין מחכה שיעביר את התקנות לגבי הפיצויים.

אבישי ברוורמן: אני מצפה לזה היום, ונכנס את הוועדה בתוך שעה.

אבישי ברוורמן: זה עניין של ביטחוני לאומי שהוא לא צבאי.

אבישי ברוורמן: לגבי "ויטה" ו"פרי גליל" היו דיונים.

אבישי ברוורמן: אנחנו עוקבים אחר המתרחש ומצפים שיהיה קונה.

אבישי ברוורמן: יש גיבוי של הממשלה למנוע את קריסת המפעלים.

אבישי ברוורמן: אני עדיין מצפה לתשובה לגבי המפעל בתמנע, שגם כאן הייתה השקעה חיצונית והתחייבות שיהיה גיבוי בנושא חוק השקעות הון.

אבישי ברוורמן: ועדת ערר - עד היום אני לא שומע תשובה.

אבישי ברוורמן: בכרמיאל עשינו דיון – לא שומעים תשובה.

אבישי ברוורמן: נושא ההייטק היה הקטר של כלכלת ישראל.

אבישי ברוורמן: יושבים פה אנשים שהובילו את ישראל קדימה.

אבישי ברוורמן: זכיתי לשתף פעולה עם רבים מהאנשים שיושבים כאן, וכרגע אנחנו רואים עוד פעם ממשלה שנותנת קצת מדי ומאוחר מדי.

אבישי ברוורמן: התהליכים הם לא סימטריים, אנשים שייצאו לשוק ולא ימצאו עבודה ילכו למקומות אחרים.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לשמוע מה הובטח להם מהאוצר כדי שנכניס עוד פעם את הקריאה הזאת.

אבישי ברוורמן: אנחנו מבקשים עזרה שמשמעותה המשך המאבק.

אבישי ברוורמן: מר זיסאפל, תפתח בבקשה.

יהודה זיסאפל: מה שנשאר לי זה רק לחזק את דבריך.

יהודה זיסאפל: הבעיה מספר אחת של המדינה, להוציא את הביטחון, זה האבטלה.

יהודה זיסאפל: מדובר היום על פיטורים של 7,000 עובדים, ואנחנו צופים שבמחצית הראשונה של 2009 המספר הזה יוכפל.

יהודה זיסאפל: זה יכול להגיע ל-100,000 מובטלים נוספים.

יהודה זיסאפל: זה גל אבטלה שהוא צונאמי, וכאן כולם שקטים.

יהודה זיסאפל: אנחנו לא מטפלים בדבר העיקרי וצריך לדאוג לטפל בו.

יהודה זיסאפל: ההייטק הוא הקטר של המשק לצמיחה וגם להאטה.

יהודה זיסאפל: היום ההייטק גורם להגדלת האבטלה.

יהודה זיסאפל: ככל שנדחה את הטיפול ואת הדחיפות בהתייחסות לנושא הזה המשבר יהיה יותר עמוק ויהיה יותר כואב לצאת ממנו.

יהודה זיסאפל: אנחנו לא יכולים לחכות לממשלה הבאה הזמן כאן פועל לרעתנו, ובקצב מאוד מהיר.

יהודה זיסאפל: אם לא נטפל במשבר היום נמצא את עצמנו משקיעים כסף טוב באבטלה במקום להשקיע את הכסף שיש לנו היום בצמיחה ולעצור את האבטלה.

יוסי פרחי: אני יכול להעיד עדות אישית על מר ינאי ועל התרומה הגדולה שלו למשק.

אלישע ינאי: לשני האנשים שיושבים כאן לצדי יש תרומה בלתי רגילה, שהיא התרומה הקובעת.

אלישע ינאי: פרופסור אבישי ברוורמן מייצג את אוניברסיטת באר שבע, שם שילשו את מספר הסטודנטים ויצרו לנו כ-8,000 בוגרים שיוצאים כעת לשוק.

אלישע ינאי: אם יש משהו שמדיר שינה מעיניי זה שלא נעסיק את הבוגרים האלה.

אלישע ינאי: אלה צעירים שזה עתה גמרו.

אלישע ינאי: במקום אלף בוגרים בשנה, כמו שהיה עד לפני עשור, יש לנו עכשיו 8,000 בוגרים.

אלישע ינאי: האדון מימיני, מר פרחי, היה בשעתו מנהל האגף להכשרה מקצועית, והם ייצרו לנו 23,000 המרות של מהנדסי מכרות ומהנדסי יערות לתוכניתנים, בתוכנית שמומנה בחדר הזה בהיקף של 300 מיליון דולר.

אלישע ינאי: הבעיות מוכרות לכולם.

אלישע ינאי: לנו יש הזדמנות לאומית בלתי רגילה.

אלישע ינאי: העולם כולו הוא 64 טריליון דולר, מדינת ישראל היא 0.2 טריליון.

אלישע ינאי: ארצות הברית, הגדולה ביותר, היא 16 טריליון.

אלישע ינאי: שני היצרנים הגדולים אחריהם זה סין עם שבעה טריליון, יפן עם שישה טריליון וכל השאר יחד זה שלושה טריליון.

אלישע ינאי: התעשייה הכי גדולה בעולם זה הייטק - 4.5 טריליון; תעשיית התקשורת מוסיפה 2.5 טריליון; תעשיית הרכב זה טריליון אחד; תעשיית הנפט טריליון אחד, כשזה היה גבוה.

אלישע ינאי: בעולם הזה יש לנו יתרונות בלתי רגילים.

אלישע ינאי: אני לא שותף לאף פסימי ולאף אחד שצופה עצירה של גידול.

אלישע ינאי: אין שום סיבה שלא נמשיך לצמוח.

אלישע ינאי: הקשיים של הגדולים איומים, לנו אין את זה, שום דבר אצלנו הוא לא ענק.

אלישע ינאי: יש לנו אלפי חברות קטנות, גם הגדולות שבינינו זה הכי הרבה 50%.

אלישע ינאי: אני לא אומר את זה לפרוטוקול, כי אני מכיר חברות רב-לאומיות אחרות, אנחנו הכי טובים.

אלישע ינאי: משפחת מוטורולה מייצרת פי 2.5 מכל ההיי טק הישראלי.

אלישע ינאי: יש פה הזדמנות בלתי רגילה.

אלישע ינאי: הבעיה שלנו זה להימנע מפיטורים ולגייס את 8,000 בוגרי האוניברסיטה.

אלישע ינאי: אין דבר יותר גרוע מאדם צעיר שלא מגייסים אותו לעבודה, הוא מיד משדר לאחיו ולאחותו: תלמדו משהו אחר.

אלישע ינאי: אני מוכרח לתת מחמאות לאוצר, שעושים את מה שביכולתם לעשות במצב הנוכחי.

אלישע ינאי: יש לנו פרטנר חיובי, בין אם זה באזורי המדען הראשי או בתוכניות אחרות.

אלישע ינאי: פיגרנו בשנה שעברה ב-20% בשקל לעומת דולר, זה פגע בנו בעשרה מיליארד שקלים.

אלישע ינאי: אם מישהו חושב שביבוא הרוויחו משער החליפין הנמוך לא מבין שגם שם ייבאו יותר בזול ושילמו פחות מס.

אלישע ינאי: לו הדולר היה חזק – הוא היה צריך להיות 4.5 שקלים מינימום.

אלישע ינאי: דבר אחרון, מבנה המס של המדינה היה כ-200 מיליארד שקלים, שמזה כולנו חיים.

אלישע ינאי: מתוך זה 50 מיליארד זה מס של עובדים, 50 מיליארד מגיעים מחברות ועצמאים, עוד 40-50 מיליארד מע"מ ו-60 מיליארד מכס.

אלישע ינאי: לא היינו יכולים להגשים רעיון של שימוש במס.

אלישע ינאי: כל חברה שילמה 100% מס, אם נוכל להתחייב שנשלם מס דומה ב-2009, זה ישפר מאוד את הכנסות המדינה, אבל איך אפשר לעשות את זה אם מפטרים אנשים?

אלישע ינאי: אם נוכל לקבל הנחה מסוימת, נוכל להתחייב שנגייס אנשים כדי להגיע לאותו גובה של מס ששילמנו ב-2008.

אלישע ינאי: הרעיון ששיחרר את הקרן לעידוד השקעות הון היה נתיב המס.

אלישע ינאי: לכו למס הכנסה ואין צורך בכספים.

אלישע ינאי: אני מציע ליישם אותו דבר אצלנו.

דורון בירגר: אני מציע להגדיל את תקציב המדען הראשי.

דורון בירגר: אני רוצה לברך על הצעד הראשון של האוצר אבל זה לא מספיק, מעט מדי, כי מאז התעשייה גדלה ב-35% והיום אנחנו נמצאים במגה משבר.

דורון בירגר: אנחנו מבקשים שהשתתפות המדען תהיה 50% ולא 30% כמו היום.

דורון בירגר: כל דולר השקעה של המדינה במו"פ תרמה שישה דולר תוספת להכנסות המדינה.

דורון בירגר: זו גם הדרך המהירה ביותר למנוע אבטלה.

דורון בירגר: חברות מקצצות בפיתוח כי התחום הוא עתיר סיכון ומדבר על העתיד, אבל אלה זרעי הצמיחה שלנו.

דורון בירגר: מדובר גם הוזלת עלות העבודה כך שעלות השכר שלנו תהיה תחרותית.

דורון בירגר: כמו כן יש צורך בהמשך פיחות שער הדולר והעמדתו על 4.5 שקל לדולר.

דורון בירגר: דבר נוסף, עידוד חברות שלא לפטר עובדים ולגייס עובדים באמצעות החזר מס הכנסה.

דורון בירגר: לשם כך יש צורך בשינוי החוק לעידוד השקעות הון.

דורון בירגר: המענקים צריכים להינתן גם לתעשיות במרכז לא רק בפריפריה.

דורון בירגר: נחוץ סיוע באשראי להון חוזר בתעשיית ההייטק.

דורון בירגר: שוק ההון לא זמין, והוא היה מקור מימון חשוב לתעשייה הזאת וגם השקעות של חברות אסטרטגיות מחו"ל כמעט נפסקו.

דורון בירגר: הגורמים האמריקניים יצאו מישראל בעקבות המשבר.

דורון בירגר: הבנקים לא נותנים היום שום מימון לתעשייה.

דורון בירגר: מאיימים לחנוק התעשייה הזאת.

דורון בירגר: בנוסף, דחיית תמלוגים של תשלומים למדען הראשי ב-24 חודש.

דורון בירגר: גם זה יעזור במצוקת האשראי.

דורון בירגר: צריך לייצר מסגרת מתאימות להייטק, כי ההייטק איננו ככלל התעשייה.

דורון בירגר: כל הפתרונות הקיימים היום – את זה אני אומר למשרד האוצר – לא נותנים מענה לתעשיית ההייטק.

דורון בירגר: אנחנו לא יכולים לתת ערבויות בעלים בשיעור של 100%, יש פיזור רב של בעלים; קרנות הון סיכון מנועות מלתת ערבויות בעלים.

דורון בירגר: היום אין שום פתרון לחברה שמוכרת מעל 100 מיליון שקלים לשנה.

דורון בירגר: יש קרוב ל-500 חברות כאלה ואין שום פתרון לנושא של ערבויות ביצוע.

דורון בירגר: אנחנו מבקשים פה מסגרות של ארבעה מיליארד שקלים, שיוכלו לממן מאות חברות ולהאיץ מחדש את הפעילות.

דורון בירגר: נמצא פה ערן זיו, שהוא מנכ"ל טלדטה.

דורון בירגר: אני רוצה שהוא ייתן לכם דוגמה של מה שקורה בתעשייה מהשטח לחברה צומחת, שגם יכולה ורוצה לצמוח, איך היא נעצרת.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

אבישי ברוורמן: אני מבקש להציג בקצרה.

ערן זיו: החברה שלי מוכרת בעיקר בחוץ לארץ.

ערן זיו: השנה גמרנו עם 50 מיליון דולר, גידול של 130% כל שנה.

ערן זיו: הבעיה שלנו היא בעיית הון חוזר.

ערן זיו: אנחנו צריכים להפקיד כספים של ערבויות ביצוע חודשים מספר לפני שאנחנו מתחילים לעבוד.

ערן זיו: אנחנו צריכים להצטייד בציוד הרבה זמן לפני שאנחנו רואים את הכסף.

ערן זיו: בעבר קיבלנו אשראי מן הבנק עבור ערבויות ביצוע, היום הם דורשים אחד לאחד.

ערן זיו: בחברה כמו שלי יש ארבעה מיליון דולר סגורים בערבויות ביצוע אחד לאחד.

ערן זיו: אני לא יכול להשתמש בכסף הזה.

ערן זיו: השבוע קיבלנו הזמנה של 16.2 מיליון דולר מארץ בדרום אמריקה.

ערן זיו: כבר התחלתי לייצר, אנחנו מייצרים בנצרת בחברת RH – מיקור חוץ.

ערן זיו: אני חייב להתחיל לממן את הייצור הזה.

ערן זיו: שמתי 1.3 מיליון דולר ערבות ביצוע.

ערן זיו: אם לא אקבל סיוע לא אוכל לעמוד בזה.

ערן זיו: מעבר לזה שאפטר אנשים אצלי בחברה, עשרות אנשים בחברת RH, שהם אנשים שגרים בצפון ועובדים ומייצרים בשבילי, יפוטרו.

ערן זיו: אני הולך לקבל עוד הזמנות.

ערן זיו: אני מדבר על מיליוני דולרים השנה, נגמור ב-65 מיליון דולר השנה, אבל סיפור האשראי פשוט פוגע בנו, ואני לא חושב שללא עזרה נוכל לעמוד בזה.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: מר זליקסון, בבקשה.

גבי זליקסון: המכירות של החברה שלנו בשנת 2007 היו בערך 60 מיליון דולר, ב-2008 הייתה ירידה של למעלה מ-30%.

גבי זליקסון: החברה פועלת בתעשיית הסמי-קונדקטורס – מוליכים למחצה - שירדה בצורה מאוד משמעותית ב-2008, בערך ב-30% עד 40%, וצפויה לרדת בין 40% עד 50% נוספים.

גבי זליקסון: החברה קיימת 16 שנה ברחובות.

גבי זליקסון: ירדתי מ-300 עובדים בערך ל-200 עובדים בערך רק בשנה האחרונה.

גבי זליקסון: באופן יחסי מצבי כביכול טוב, כי יש לנו 20 מיליון דולר מזומנים שבנינו לאורך זמן, אבל אנחנו יודעים שאנחנו עובדים עם שעון חול.

גבי זליקסון: אני מייצג כאן 32 מנכ"לים של חברות, שבסך הכול ההכנסות שלהן הן בערך 850 מיליון דולר, עם 9,000 עובדים.

גבי זליקסון: הבעיה שרציתי להפנות את תשומת לב הוועדה אליה – כי הנושאים האחרים לדעתי מכוסים - זו העובדה שחברות ישראלית סובלות מקוטן יחסי כשמדובר בשוק העולמי.

גבי זליקסון: אנחנו 100% יצוא, אין לנו הכנסות מישראל, וכשאנחנו פונים לשוק העולמי אנחנו עומדים מול חברות מאוד גדולות, עתירות כסף.

גבי זליקסון: היום הלקוחות, להבדיל מהעבר, מאוד בקיאים בדוח הרווח וההפסד והמאזן של החברות שאתן הם פועלים.

גבי זליקסון: הפחד הגדול ביותר בקניית טכנולוגיה בעולם היום הוא שהחברה ממנה קונים לא תהיה מחר.

גבי זליקסון: לכן אני חושב שהצורך האדיר ביותר הוא לתת ערבויות.

גבי זליקסון: שמעתי קודם בסבלנות את מה שנאמר על-ידי המוסדות הממשלתיים השונים.

גבי זליקסון: דיברו על נושא שוק האשראי כמתודלק על-ידי הבנקים.

גבי זליקסון: שלפתי את ה-CFO שלי לבדוק ואני יכול להגיד לכם, למרות שאני לא צריך כרגע כסף, שלכל דולר אשראי שנבקש – כי התעשייה שלנו נחשבת בסיכון גבוה - נצטרך לתת דולר במקום.

גבי זליקסון: מדובר פה על משהו שהוא כלי אינרטי לחלוטין ואני חושב שצריך לבקש מהאוצר לא רק לייצר פסיליטי על-ידי זה שמעמידים אשראי, אלא לגרום לבנקים להשתמש באשראי הזה, מכיוון שאני חושב שהבעיה הכי גדולה היא הסיכון שהם מרגישים לעומת הסיכוי שאנחנו מייצרים.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

ערן זין: רוב הפתרונות הם חוץ תקציביים.

דיוויד אסיא: אני רוצה לדבר על דחיפות העניין.

דיוויד אסיא: אנחנו לא יכולים להמתין עד להקמת ממשלה חדשה, זה עלול לקחת זמן, חודשים רבים.

דיוויד אסיא: בינתיים התעשייה נמחקת, מפוטרים כל יום עשרות רבות של עובדים – אנחנו מדברים על 5,000 ברבעון ארבע וכ-10,000 עובדים ישירים עכשיו, בנוסף ל-8,000 בוגרים של האוניברסיטאות שלא גייסנו.

דיוויד אסיא: הנושא הוא קריטי.

דיוויד אסיא: אנחנו מעודדים מצעדי האוצר, אבל זה לא מספיק.

דיוויד אסיא: צריכים להזדרז עם כל הנושאים האלה.

דיוויד אסיא: אין זמן, כי בעוד שניים-שלושה רבעונים האנשים יהיו מפוטרים.

דיוויד אסיא: אבא שלי, שהוא אדם חכם, תמיד אמר לי שתעשיית ההייטק היא בעייתית כי הנכסים הולכים הביתה בלילה.

דיוויד אסיא: אם יפוטרו העובדים, אז הידע הלך החוצה.

דיוויד אסיא: לכן אנחנו חייבים לוודא שלא יפוטרו אותם עובדים ושימשיכו לעבוד, באמצעות השינויים שהעלה אלישע בנושא המיסוי, לדאוג לזה שלא יפוטרו העובדים.

דיוויד אסיא: נושא שהוא עוד יותר קריטי הוא הנושא של הון חוזר.

דיוויד אסיא: קיבלתי ייעוץ מבנקאי מפורסם בנושא הזה.

דיוויד אסיא: צריך לסייע לבנקים להוריד את הסיכונים, על מנת להוריד את רמת הסיכון של ההלוואות שלהם, על-ידי מתן ערבויות ממשלה לבנקים כדי שיוכלו להלוות את הכסף להון חוזר לתעשייה.

דיוויד אסיא: עם האמצעים האלה נצליח, אולי, להציל את המצב.

דיוויד אסיא: אבל מהר, אין לנו זמן.

יהודה זיספל: אסכם בקיצור.

יהודה זיספל: אנחנו נמצאים במשבר גדול, שגדל עם הזמן ולכן הקריטיות מאוד חשובה.

יהודה זיספל: אנחנו לא יכולים להמשיך במדיניות בת יענה.

יהודה זיספל: צריך היה להכין תוכנית ברמה לאומית להייטק ולפיטורים, איך עוזרים לצמיחה, לשנה ושנתיים.

יהודה זיספל: לצאת לביצוע למרות שאנחנו ערב בחירות.

אדי שלו: אני הדובר שמייצג את קרנות הון הסיכון, תעשיית הון הסיכון.

אדי שלו: אנחנו הקטר שמצמיח את הדור הבא של חברות הטכנולוגיה בישראל.

אדי שלו: קרנות הון הסיכון משקיעות כ-1.5 מיליארד דולר מידי שנה בתעשייה הזו.

אדי שלו: רוב הכסף הולך לשכר, על השכר הזה משולם מס.

אדי שלו: השכר הזה יוצר עוד שישה מקומות עבודה על כל השקעה ישירה בעובד הייטק, מסביבו יש עוד שישה עובדים.

אדי שלו: יש אפקט דרמטי מאוד על התעשייה הזו בארץ ועל עתיד התעשייה הזו בארץ.

אדי שלו: היום אנחנו עומדים בפני מצב שתעשיית הון הסיכון קטנה בצורה דרמטית.

אדי שלו: היקף ההשקעות ברבעון האחרון של השנה שעברה קטן בכ-30% מהרבעונים הקודמים.

אדי שלו: הצפי לרבעון הראשון ולהמשך השנה הוא ממש קטסטרופלי.

אדי שלו: כנראה ש-1.5 מיליארד הדולר האלה, שהושקעו כל שנה בשנים האחרונות, יהיה כ- 700-800 מיליון דולר במקרה הטוב.

אדי שלו: לדעתי, בלעדי התעשייה הזו אין עתיד להייטק הישראלי.

אדי שלו: יש תוכנית על השולחן, רוב האנשים מסכימים לתוכנית הזו.

אדי שלו: זה לא להמציא את הגלגל מחדש אלא לאמץ את אחת התוכניות הכי טובות שעשו אי-פעם במדינת ישראל, תוכנית ממשלתית שעבדה, שזו תוכנית יוזמה.

אדי שלו: יש לקחת את תוכנית יוזמה, לעדכן אותה, להתאים אותה לימים האלה.

אדי שלו: לא להיות תוכנית כל כך נדיבה כפי שהייתה לפני 20 שנה, כשלא הייתה תעשייה בארץ, אלא תוכנית הרבה יותר שמרנית.

אדי שלו: תוכנית שמציעה שעל כל שלושה דולר שהתעשייה משקיעה הממשלה תעמיד לרשותנו דולר נוסף - יחס של שלושה לאחד.

אדי שלו: לדעתי, הדבר הזה יצליח להביא משקיעי הון סיכון לישראל.

אדי שלו: בלעדי זה אני צופה שחורות, וזה מעבר לכל הדברים שנאמרו קודם, שלא אחזור עליהם.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: יפעת אדורן, בבקשה.

יפעת אדורן: אני רוצה להוסיף מספר ממדים למה שאדי אמר.

יפעת אדורן: קודם כול, אני רוצה להודות למשרד האוצר על הצעדים שהוא כבר נקט בהם.

יפעת אדורן: אנחנו עובדים יחד אתו, ונמשיך לעבוד אתו במקביל.

יפעת אדורן: הפופולאריות שיוצאת נגד סיוע לקרנות הון הסיכון – אני רוצה לומר שאין מדובר בסיוע לקרנות הון הסיכון אלא מדובר בסיוע להקמה של חברות סטרט-אפ.

יפעת אדורן: 400 חברות סטרט-אפ מוקמות מדי שנה על-ידי הון שמגיע מקרנות הון סיכון זרות וישראליות, ואם אנחנו רוצים להיות עם אותן חברות סטרט-אפ גם כשנצא מהמשבר, בעוד שנתיים או אלוהים יודע מתי, אז אנחנו צריכים היום להמשיך ולהשקיע בהן.

יפעת אדורן: האנשים הצעירים האלה ייקחו את מה שיש להם בראש וייסעו למדינה אחרת ששם יש הון ושם יוכלו לקבל השקעות.

יפעת אדורן: ממשלות רבות כבר יצאו עם תוכניות רבות, בין אם זה באנגליה, בין אם זה באירלנד, בין אם זה בארצות הברית.

יפעת אדורן: החבר'ה פשוט יקימו את הסטרט-אפים במקומות אחרים.

יפעת אדורן: אם אנחנו רוצים להמשיך לפתח פה את התרבות הזו אז צריך להקים תוכנית יוזמה, כפי שאדי אמר.

יפעת אדורן: תודה.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: אלישע, בבקשה.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לבקש מאייל שיגיב, יש חברי כנסת שרוצים להתבטא ואחר כך אסכם.

אלישע ינאי: אני מכיר כבר את המערכת, וכולנו מודעים לכך שאנחנו בתקופת בחירות.

אלישע ינאי: הייתה התלכדות בלתי רגילה באירוע האחרון שהיה בעזה, למרות שיש בחירות, אז אני חושב שגם כאן יש קונצנזוס לאומי, ולא חשוב מי ייבחר בבחירות הקרובות.

אלישע ינאי: הייתי מבקש ממך, אדוני היושב ראש, להקים ועדת אד הוק.

אלישע ינאי: אין לי ספק שכל המפלגות מכירות ומוקירות את הנושא והזמן הוא קריטי.

אלישע ינאי: יש לבוא ברשת המלצות, כי ה-counter part מהצד השני זה האוצר, בין אם זה אגף התקציבים ובין אם אגף מס הכנסה.

אלישע ינאי: אנחנו יודעים לעשות דברים כאלה.

אלישע ינאי: אין לי ספק שכל המפלגות תומכות בנושא, לא צריך לבחון את זה.

אלישע ינאי: הסיבה שאני פה, משום שיש לי כבוד מעל ומעבר למקום הזה, ולא חשוב אם זה היה בחדר אחר.

אלישע ינאי: זו ועדה שמייצגת את כל הפוליטיקה הישראלית.

אלישע ינאי: אנחנו לא צריכים הרבה, אנחנו צריכים כמה קודקודים, ולשבת מיד עם האוצר, לדעתי גם עם מס הכנסה, ולגבש מהר תוכנית כדי להציל את המשק.

אלישע ינאי: זה מה שהייתי רוצה לבקש.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: אני מבקש מאייל שייתן את תגובת האוצר.

אבישי ברוורמן: כמו שנאמר כאן, האוצר התחיל בצעדים חיוביים, אבל עקב עוצמת המשבר הם אינם מספיקים והם איטיים מדי.

אבישי ברוורמן: כמובן שאנחנו מודעים לכך שבעוד חמישה יש בחירות.

אבישי ברוורמן: אני מעריך את פקידי האוצר, שלפעמים סופגים הרבה מאוד ביקורת.

אבישי ברוורמן: אני לעולם לא מאשים פקידים, אני מאשים מדיניות.

אבישי ברוורמן: נוצר מצב, ויש לי ביקורת על שר האוצר שלא הבין את קושי השעה, אבל היום חייבים להיות הרבה יותר נועזים.

אבישי ברוורמן: נשמע מאייל מה כבר פעלו בנושא ואז נעבור לתגובות.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

אייל: עד כה נקטנו בשני מהלכים.

אייל: מהלך ראשון, שוועדת הכספים אישרה ב-15 בדצמבר, הוא תוספת של 200 מיליון לתקציב המדען הראשי, שהוקצתה במלואה.

אייל: בנוסף לזה הוקצו עוד 50 מיליוני שקלים לחדשים להקמת מרכזי מו"פ בפריפריה.

אייל: השבוע שר האוצר אישר תוכנית נוספת, שהמטרה שלה היא לתת מענה נוסף לתעשיית ההייטק.

אייל: התוכנית מדברת על תוספת של 150 מיליוני שקלים לתקציב המדען הראשי.

אייל: בכוונתנו להקצות את מלוא הסכום ברבעון הראשון של שנת 2009 ולייצר הזרמת הון מסיבית.

אייל: זה מעבר ל-200 מיליון שהוצאו במלואם.

אייל: צריך לזכור שאנחנו מתנהלים בתקציב המשכי ויש לנו מגבלות חוקיות מאוד ברורות.

אייל: זה מאפשר לנו לממן תקציב של אחד חלקי 12 ממסגרת התקציב.

אייל: זאת אומרת, המהלך הזה הוא מהלך לא טריוויאלי בכלל והמשמעות היא שהקצאה נוספת של 150 מיליון שקלים למדען הראשי תהיה על חשבון דברים אחרים.

אייל: מעבר כך, הוקצו 250 מיליוני שקלים בשיתוף עם המדען הראשי במשרד התמ"ת במטרה להקים מספר קרנות מתמחות בביו-טכנולוגיה.

אייל: מעבר להתמודדות עם הקיים, אנחנו רואים חשיבות מאוד גדולה לייצר תשתית ליום שאחרי המשבר.

אייל: ענף הביו-טכנולוגיה הוא ענף עם פוטנציאל מאוד גדול ולכן החלטנו להקצות סכום נכבד לנושא הזה.

אייל: הקצינו 50 מיליון נוספים למרכזי מו"פ בפריפריה,

אייל: מכיוון שאנחנו רואים את הפוטנציאל שגלום במהלך.

אייל: כלומר, זו תוספת על ה-50 מיליון שהוקצו ואושרו על-ידי ועדת הכספים ב-15 בדצמבר.

אייל: אני רוצה לציין כמה דברים שחשוב שהנוכחים פה ישימו את תשומת לבם אליהם.

אייל: נכון להיום הכנסות המדינה ממסים ירדו בצורה דרמטית.

אייל: בסופו של דבר יש צורך להקצות סדרי עדיפות מאוד ברורים, עם מגבלות פיסקליות ברורות ואחראיות.

אייל: לכן, לתפיסתנו, המדיניות שננקטת עכשיו היא מצד אחד מתמודדת עם הקיים.

אייל: מעבר למשבר בענף ההייטק יש אילוצים נוספים ורבים, כפי שכולכם יודעים, שמסתכמים בסכומי כסף אדירים.

אייל: תקציב המדינה לשנת 2009 נמצא כרגע באי-ודאות כיוון שהתקציב טרם אושר.

אייל: ההצעה שהוגשה לכנסת הוגשה עם תחזית צמיחה, וכיוצא מזה תחזית הכנסות ממסים, היא גבוהה משמעותית מהתחזית שאנחנו חוזים בימים אלה.

אייל: לגן אי-אפשר להתעלם מהמסגרות הפיסקליות שהממשלה חייבת לעמוד בהן ולהתכנס אליהן.

אייל: כל תוכנית שתיקבע צריכה להיות אחראית.

אייל: יש לנו מגבלות, למרות שאנחנו מ מודעים למשבר, עובדים במשותף עם כל הגורמים הרלוונטיים ופתוחים לשמוע כל הצעה רלוונטית.

אייל: בסופו של דבר נצטרך להכריע עם מגבלות ברורות וקיימות.

אייל: אי-אפשר להתעלם מזה.

אייל: אנחנו מבינים את חשיבות תעשיית הייטק, ומצד שני כל הזמן אנחנו זוכרים שיש אילוצים נוספים בתקציב המדינה, שגם להם אנחנו צריכים להם מענה.

אייל: מה שהקצינו עד כה זה מה שהיה ביכולתנו להקצות ומעבר לכך נמשיך בתהליכי חשיבה וניתוח, ואנחנו מבטיחים לשמור על דינמיות וחשיבה יצירתית, במגבלות.

אדי שלו: אבל יש פה נושא שעובר כחוט השני אצל כל הדוברים בהייטק, שהכסף הנוסף שאנחנו מבקשים חוזר כמעט מיד לאוצר המדינה דרך מס הכנסה אישי.

אדי שלו: קל מאוד להוכיח את הדבר הזה.

אדי שלו: כסף שלא תשים יגרום לפיטורים של אנשים ועל-ידי זה - - -

אבישי ברוורמן: סליחה שאני קוטע אותך.

אבישי ברוורמן: זה לא צריך להיות מופנה אל אייל.

אבישי ברוורמן: נאמר שזו הייתה שאלה רטורית.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אלכס מילר, בבקשה.

אלכס מילר: אני חושב שהצעתו של אלישע יכולה לסייע להייטק בישראל.

אלכס מילר: אני חושב שהגיע הזמן, בלי קשר לבחירות, שתקום כמה שיותר מהר ועדה שמורכבת לא רק מהאוצר, אלא גם מנציגים ממשרדי התשתיות והתמ"ת ומהרשויות המקומיות, שכל אחד מהם יכול לתת פתרון מהכיוון שלו לנושא ההייטק.

אלכס מילר: רשות מקומית יכולה ללכת לקראת החברות בנושא המיסוי המקומי; משרד התשתיות גם כן יכול לסייע וכך גם משרד התמ"ת.

אלכס מילר: נושא ההכשרה – אני חושב שהגיע הזמן להקים מועצה לחינוך לתעשייה והכשרה מקצועית במדינת ישראל, כמו שיש מועצה להשכלה גבוהה.

אלכס מילר: יש לנו בעיה מאוד קשה בנושאים האלה.

אלכס מילר: אלה הנושאים שאנחנו, כוועדה, יכולים להמליץ עליהם לממשלת ישראל.

אלכס מילר: אני לא חושב שצריך לחכות עד תום הבחירות בשביל זה.

אלכס מילר: יש גורמים מקצועיים שיכולים להתארגן ולתת מסקנות בכל הנושאים האלה, ואנחנו נקבל את המסקנות שיכולות לעזור לעובדים.

אלכס מילר: תודה.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אילטוב, בבקשה.

רוברט אילטוב: קודם כול, אני מברך על הדיון בנושא הזה.

רוברט אילטוב: קיימתי דיון בנושא לפני כחודש.

רוברט אילטוב: הובטח לי על-ידי האוצר לבחון כמה סוגיות בנוגע לתקציב של אחד חלקי 12.

רוברט אילטוב: יש מנגנון, עד היום לא קיבלנו תשובות.

רוברט אילטוב: ניתן למצוא את הפתרון לפלונטר הזה.

רוברט אילטוב: ביקשתי גם שהוועדה הזאת תהיה משותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת הכספים, כי רוב הנושאים משותפים ונוגעים אחד בשני.

רוברט אילטוב: אני חושב שיש כסף בנושא הזה.

רוברט אילטוב: התבטאו פה קודם, שהנכסים והתשתיות בהייטק הולכים הביתה בערב.

רוברט אילטוב: יש ארבעה מיליארד שקלים לתשתיות, והייטק וחברות הסטרט הם התשתיות של תעשיית ההייטק.

רוברט אילטוב: השאלה היא מה ההגדרה.

רוברט אילטוב: עד מיליארד דולר אלה הערבויות האמריקניות, אפשר להשתמש בכסף הזה לצורך הקמת תשתיות הייטק.

רוברט אילטוב: ניתן לקחת משם גם חצי מיליארד דולר, אין בעיה.

רוברט אילטוב: הכסף קיים.

רוברט אילטוב: הכסף גם מחזיר את עצמו בזמן קצר מאוד, מייצר המון מקומות עבודה.

רוברט אילטוב: מדינת ישראל נכנסה למשבר העולמי בצורה רגועה.

רוברט אילטוב: אבל המדיניות של היום היא מדיניות שבר ולא מדיניות מנע.

רוברט אילטוב: אנחנו חייבים לחזור למדיניות מנע.

רוברט אילטוב: כדי לצאת מהמשבר הזה בעוד שנה וחצי-שנתיים – כפי שצופים רוב הכלכלנים בעולם – אנחנו חייבים דווקא היום להשקיע יותר ולא לפרוס את זה למספר שנים.

רוברט אילטוב: חייבים להשקיע את רוב הכסף הזה.

רוברט אילטוב: חשוב להזרים את התקציבים, כדי שנישאר בין הראשונים בעולם בתחום החדשנות ובתחום ההייטק.

רוברט אילטוב: זה מה שרציתי להגיד באופן כללי, וכמובן שאני מצטרף לכל הדברים שנאמרו פה לגבי הדרכים לפתרון הבעיה.

אבישי ברוורמן: אני מודה לכם.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לסכם ולהסביר כמה דברים.

אבישי ברוורמן: יושבים פה אנשים שבבוקר מקבלים החלטה ומבצעים, יושבים פה עיתונאים מאוד מנוסים.

אבישי ברוורמן: רבותיי, כרגע לוועדת הכספים אין כוח ואין סמכות.

אבישי ברוורמן: נשאר שבוע אחד.

אבישי ברוורמן: פעמיים שמתי את משקלי כדי למנוע העברות תקציבים והתניתי – פעם אחת לגבי תקציב ההשכלה הגבוהה ואז העברנו 500 מיליון שקלים, ופעם שניה חסמתי את תוכנית ההאצה עד שלא תבוא רשת ביטחון.

אבישי ברוורמן: כרגע כבר כל הסוסים יצאו מהאורווה.

אבישי ברוורמן: אני מסכים לדברים שנאמרו פה, השאלה היא תפיסת העולם.

אבישי ברוורמן: אני חושב שהיום חייבת להיות תפיסת עולם נועזת לגבי המאבק באבטלה, ובראשה ההייטק.

אבישי ברוורמן: דבר ראשון, כפי שציין מר אסיא, נושא ההון החוזר.

אבישי ברוורמן: אמרו פה התעשיינים: לא יהיה הון חוזר, לא תהיה מערכת אשראי עם גיבוי, העסק הולך ומפטרים, ואז זה מאוחר.

אבישי ברוורמן: היום הוויכוח הגדול ביותר בעולם – והוא יקרה - רוב הבנקים יעברו הלאמה חלקית.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, עקב הערבויות שיקבלו הבנקים תהיה גם בעלות של המדינה.

אבישי ברוורמן: כאן, באמצעות ערבויות מדינה חייבים לתת את הגיבוי, שהבנקים יעבירו כספים להייטק ולאשראי.

אבישי ברוורמן: הטיימינג של הבחירות האלה הוא איום; המשבר העולמי החמור ביותר מאז שנות ה-30 – אולי חמור יותר מאשר היה בשנות ה-30 – התרסקות של כל המערכת הפיננסית בעולם; מיתון עמוק.

אבישי ברוורמן: לצערי, גם לא קיבלו את ההמלצה להרחיב את התקציב שהיה צריך ב-2009, ואני אומר את זה לשר האוצר.

אבישי ברוורמן: אלישע, אני אומר לך תמיד לגבי הוועדות – ואני ישבתי בוועדות – ועדות זה או לדחות דברים או שמתכננים סוס ויוצא גמל.

אבישי ברוורמן: אני מקווה שיהיה ראש ממשלה נבחר מהר מאוד.

אבישי ברוורמן: הדברים די ברורים: ההון החוזר ברור; המפעלים שקורסים.

אבישי ברוורמן: כל מה שצריך כאן זה הרחבה תקציבית, עזרה לאשראי, ואתייחס לעצה של אלישע, ששמעתי כבר לפני שלושה שבועות, שהיא הצעה מאוד נבונה.

אבישי ברוורמן: מה שחסר פה הוא בעל בית שמחליט.

אבישי ברוורמן: אני יכול לכנס ישיבות, יצטלמו לתקשורת ויהיה נהדר.

אבישי ברוורמן: כל יום נותנים פה הצעות.

אבישי ברוורמן: זה כמו הנגב, כבר ישבתי ב-70 כינוסים לפני כנס הרצליה האחרון לגבי הנגב.

אבישי ברוורמן: כל פעם מצהירים: 17 מיליארד, 20 מיליארד, 25 מיליארד.

אבישי ברוורמן: אין הצהרה.

אבישי ברוורמן: תגידו מתי מפעל א', מפעל ב', ביצוע ביום ג' או יום ד' – כמו שעובדים מנהלים.

אבישי ברוורמן: אני בעד מה שאמר דיוויד, אני בעד כל מה שאמרו האנשים פה.

אבישי ברוורמן: אם לי הייתה יותר עוצמה זה הדבר הראשון שהייתי עושה, כי זה לא משנה אם הגירעון יהיה עכשיו 6%-6.5%, כי אם לא יעשו את הדברים האלה, לא תהיה צמיחה בישראל, לא תהיה כלכלה בישראל והסולידריות פה תתפוצץ לחלוטין.

אבישי ברוורמן: יש אי הבנה של המטריה, שאנחנו בכלל בתקופה אחרת ופה מתווכחים על עוד מיליארד שקלים.

אבישי ברוורמן: לצערי, כשרציתי להעביר את התקציב גם "ישראל ביתנו" – ואני לא מעביר ביקורת - לא רצו את הדבר הזה וחבל.

אבישי ברוורמן: אבל זה כבר לא משנה, אנחנו כבר קדימה.

אבישי ברוורמן: לגבי ההצעה של אלישע – כשהוא ישב אתי, עם דיוויד אסיא, שלמה וקס ויהודה זיסאפל לפני כחודש הוא העלה את הרעיון, שמאוד מצא חן בעיניי, הגון.

אבישי ברוורמן: בסך הכול, הבעיות הגדולות הן שאנחנו מאבדים פה סכומי עתק מבחינת גביית המסים.

אבישי ברוורמן: הוא אמר שהוא מוכן לא לפטר עובדים ולקלוט X בוגרים.

אבישי ברוורמן: הייתי אתמול באוניברסיטת בן-גוריון, הבוגרים חוששים שלא תהיה להם בשנתיים-שלוש הבאות עבודה, ואז זה גורם לתהליכים מאוד מסוכנים.

אבישי ברוורמן: הוא אמר שהוא מוכן לקלוט אותם.

אבישי ברוורמן: הוא אמר: תנו לי זיכוי ואז אני לא מפטר עובדים.

אבישי ברוורמן: Total wage bill שגדל ייתן מבחינת המיסוי אותו total revenue.

אבישי ברוורמן: שאלתי אם חוץ מאלישע יש עוד אנשים שרוצים ללכת על הסיפור.

אבישי ברוורמן: אני, במקום שר האוצר, הייתי מאמץ את זה.

אבישי ברוורמן: אם יש אותו גובה הכנסות, שגם מונע פיטורי עובדים, גם מוסיף סטודנטים שסיימו זה מה שנקרא: זה נהנה וזה לא חסר.

אבישי ברוורמן: אלישע, אתה לבד, כמה אתה מוכן לקלוט?

אלישע ינאי: מאות.

אבישי ברוורמן: מאות, כמה בתי אב זה?

אבישי ברוורמן: ואם יש עוד כמה כאלה שעושים את זה יש משחק.

אבישי ברוורמן: הבעיה היא חוסר יצירתיות, חוסר חשיבה.

אבישי ברוורמן: כבר הצעתי לשר האוצר כבר לפני חודשיים: תעזוב את הבחירות האלה, בוא נסכם כולנו לעשות תקציב יותר גדול ממילא וביבי, ברק או לבני – מי שיושב בראשות המפלגות עכשיו - יסכימו.

אבישי ברוורמן: למה לדחות את זה בגלל הטלנובלה הזאת של הבחירות?

אבישי ברוורמן: רבותיי, כל מה שאנחנו יכולים לעשות פה זה לתמוך בהם.

אבישי ברוורמן: ב-11 בפברואר אף אחד מהאנשים כאן לא יודע איפה יהיה, באילו תפקידים.

אבישי ברוורמן: אני מבטיח לכם אישית, ואני חושב שגם החברים כאן, שאנחנו נאבק.

אבישי ברוורמן: הייתי דורש מראש הממשלה שייבחר – ואני מוכן לעזור, לא חשוב באיזה תפקיד - שדבר ראשון ימצא דרכים לשחרר, עוד לפני המשא ומתן הקואליציוני.

אבישי ברוורמן: כמו שאמרו פה החברים, אם סוגרים ומפטרים אין מזה חזרה.

אבישי ברוורמן: אנחנו יכולים לקרוא מירושלים לחדר השני.

אבישי ברוורמן: ננסה לעזור לכם במה שאנחנו יכולים.

אבישי ברוורמן: אתם הובלתם את ישראל, ואני מקווה שתמשיכו להוביל, שלא הטיפשות בירושלים תפגע בכם ובמדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.