ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 958, 2009-02-04 10:00

אבישי ברוורמן: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

אבישי ברוורמן: יש לנו הרבה מאוד נושאים על הפרק, זאת הישיבה האחרונה של ועדת הכספים לפני הבחירות, שיבואו עלינו לטובה.

אבישי ברוורמן: ידידי, פרופסור סטנלי פישר, שלפני יומיים ישבתי אתו לשיחה אישית במשך שעתיים, חלה בשפעת.

אבישי ברוורמן: הוא עם חום גבוה והוא מתנצל.

אבישי ברוורמן: נפתח בנושא של מצב ישראל והכלכלה העולמית לגבי התעסוקה.

אבישי ברוורמן: לפני זה יש לי מספר הערות והצעות לסדר.

אבישי ברוורמן: דבר ראשון - ואני מחכה עד סיום הישיבה - אתמול שר האוצר הבטיח שיעביר לוועדה המכובדת הזאת ולי את התקנות לגבי הפיצוי לתושבי הדרום.

אבישי ברוורמן: עד רגע זה לא קיבלתי.

אבישי ברוורמן: אני יודע ששר האוצר בפגישה עם ראשי הבנקים עכשיו, ואני פונה אליך, אדוני שר האוצר: אנא, תעביר לנו עכשיו את התקנות כדי שנאשר אותן.

אבישי ברוורמן: אני חושב שזה לא תקין שהודיעו לי שאקבל אותן עד 31 בינואר, והיום, ארבעה ימים אחר כך, אומרים לי שיש בעיות בין משרד המשפטים למשרד האוצר.

אבישי ברוורמן: רבותי, אם יש בעיה של מבצע צבאי או שיש איזה טיל, אפשר לגמור באותו לילה; יושבים כמה אנשים ומקבלים החלטה.

אבישי ברוורמן: למה ארבעה ימים צריך לשבת במשרד המשפטים ובמשרד האוצר, כשבדרום עסקים קטנים קורסים ומצפים להחלטה הזאת.

אבישי ברוורמן: למה לדחות את זה לאחר הבחירות?

אבישי ברוורמן: מה ההיגיון בזה?

אבישי ברוורמן: האם כדי למנוע את הכספים האלה?

אבישי ברוורמן: לכן, אני פונה אליך, אדוני שר האוצר, הישיבה כאן תהיה כשלוש שעות – תעביר לנו את התקנות כדי שנאשר אותן, ואם צריך גם נחזק אותן.

אבישי ברוורמן: נקודה שניה, כמו שאתם יודעים, הייתי אמור להעלות היום את הנושא שעלה גם באמצעות האוצר והסתדרות הגמלאים - תקנון אחיד בקרנות הפנסיה הוותיקות וההקשר לגבי ואלמן-אלמנה.

אבישי ברוורמן: אתם יודעים שכל נושא שאני צריך להעלות על סדר היום חייב היום – בגלל פרוצדורה שלא הייתה בעבר - לעבור ועדת הסכמות.

אבישי ברוורמן: ביקשתי שלא תהיה ועדת הסכמות, כי מעולם לא הייתה בעיה עם ועדת ההסכמות לוועדת החוץ והביטחון ולוועדת הכספים.

אבישי ברוורמן: הפעם הליכוד, גדעון סער, מנע ממני להעלות את הנושא הזה להמשך דיון ולכן הנושא הזה לא יהיה היום על סדר היום.

אבישי ברוורמן: נקודה שלישית היא מצב התעסוקה.

אבישי ברוורמן: מדינת ישראל נכנסת למיתון.

אבישי ברוורמן: התרענו לפני שבעה-שמונה חודשים, כשאמרנו שיש להרחיב תקציב ולהגיע לתקציב בממשלה, והיה ויכוח על מיליארד שקלים ששר האוצר סירב.

אבישי ברוורמן: היום אנחנו נמצאים במצב שאין תקציב.

אבישי ברוורמן: אני מתחנן בפני שר האוצר: המיתון בפתח, נגיד בנק ישראל מוריד את הריבית וימשיך להוריד אותה, כמו שעושה נגיד הבנק האמריקני, כי המאבק הגדול ביותר בעולם הוא על האבטלה.

אבישי ברוורמן: ארצות הברית במיתון העמוק ביותר; אירופה במיתון עמוק; הצמיחה בסין יורדת, וברור שבישראל יהיה מיתון, עסקים נסגרים.

אבישי ברוורמן: לצערי, שר האוצר נוקט במדיניות שמרנית, אותו סוג של תפיסת עולם שהביא למשבר גדול בשנות ה-30.

אבישי ברוורמן: אני פונה לשר האוצר – נשאר לו עוד שבוע - כל ההערות לגבי תוכניות האצה הן כוסות רוח לאדם שרוצה תרופה יותר חזקה.

אבישי ברוורמן: לצערי, המדיניות שלך שמרנית.

אבישי ברוורמן: לנגיד יש רק כלי אחד – שער הריבית, והוא הולך בצורה האגרסיבית ביותר.

אבישי ברוורמן: אוסיף עוד מילה, שאמרתי גם בשיחה שלי עם הנגיד – מר נתניהו, היום זה הזמן שאין בכלל תקבולי מסים.

אבישי ברוורמן: לבנקים יש הפסדים; לחברות הביטוח יש הפסדים; רוב החברות לא משלמות והתקבולים ממסים ירדו בסכומי עתק השנה.

אבישי ברוורמן: גם מר נתניהו יודע היטב שבשנה הבאה זה בכלל לא אקטואלי לדבר על הורדות מסים, במיוחד לקבוצות העליונות, ששם הירידה במיסים תוסיף להם סכומים מאוד קטנים, ורובם אפילו לא ילכו לצריכה.

אבישי ברוורמן: היום המטרה העיקרית היא לחזק, להיאבק על העסוקה, להזרים אשראי, לעזור לעסקים קטנים ובינוניים ולגבי מסים – זה הזמן להוריד מס ערך מוסף על מזון, שייתן את ה"פוש" לצריכה גבוהה.

אבישי ברוורמן: אין מקום – והנגיד ואני מסכימים על זה לחלוטין - להורדת מסים, שהיא תמיד נראית טוב בציבור אבל מאוד לא אפקטיבית.

אבישי ברוורמן: הנושא המרכזי היום זה מאבק באבטלה, עזרה לתעסוקה ורשתות ביטחון.

אבישי ברוורמן: לכן, אני שמח שהנגיד, למרות שלא נמצא פה, הבהיר את עמדתו בנושא בשיחה בינינו.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: הצעות לסדר, לפני שאני פותח את הדיון.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אמנון כהן, בבקשה.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, סיירנו במהלך התקופה האחרונה באזור הדרום, ואני מצטרף לדבריך בנוגע לתקנות פיצוי האזור הזה, הן פיצוי לעובדים והן למעסיקים שעומדים בחוד החנית.

אמנון כהן: רובם יכולים להעתיק את המפעלים למרכז, אבל הם יושבים במקום כדי לתת פתרונות תעסוקה במקום.

אמנון כהן: אם לא נעביר להם מיד את הכסף הם יקרסו ואחר כך יהיה קשה לשקם אותם, ואני חושב שאפילו בלתי הפיך, אי-אפשר יהיה לשקם אותם.

אמנון כהן: אני חושב שלא היינו צריכים לקיים שום דיון היום עד שלא יגיעו התקנות, כי הבטיחו לנו בסוף ינואר, עכשיו אנחנו כבר בתחילת פברואר.

אמנון כהן: אנחנו מדינה שיש לה ניסיון בזה, עברנו את זה לפני שנתיים בצפון.

אמנון כהן: למה אי-אפשר לתת מיד מקדמה, ואחר כך נתקין תקנות ונתקן את הדברים?

אמנון כהן: למי שנתנו קצת יותר יקזזו אחר כך.

אמנון כהן: הנושא הזה בדמנו, גם לעובדים וגם למפעלים.

אמנון כהן: חייבים עכשיו לתת את המענה, אפילו אם זה יהיה באמצע הלילה – חייבים להעביר, בינתיים לשחרר.

אמנון כהן: אם יש ויכוח, שיעזבו אותו כרגע.

אמנון כהן: נושא שני, הנגיד הוריד את הריבית, אדוני המפקח על הבנקים.

אמנון כהן: ההורדה הזו לא באה לידי ביטוי למשקי הבית, לא באה לידי ביטוי באוברדרפט של האזרחים.

אמנון כהן: אני מבקש שתחייבו את הבנקים, כרגע הם נהנים מהכספים שנמצאים בבנקים, לפחות שבאוברדרפט, בדברים שלאזרחים קשה מאוד, שזה יבוא לידי ביטוי.

אמנון כהן: נושא שלישי הוא מחנק האשראי לעסקים הקטנים והבינוניים, בעיקר בדרום כמובן.

אמנון כהן: הבנקים לא נותנים אשראי וחונקים את העסקים הקטנים עוד יותר.

אמנון כהן: לכן אני מבקש ממך, בהתייחסות שלך, תגיד אם יש פתרונות.

אמנון כהן: אמרו שיש איזשהו מנגנון של פניה לבנקים, יש איזושהי קרן – זה לא עובד.

אמנון כהן: אנשים מתקשרים אלינו ואומרים שהם לא מגיעים לזה, אדוני.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת כהן, כהרגלך, דבריך דברי אלוהים חיים.

אבישי ברוורמן: אני מחכה לשר האוצר היום, אבל אנחנו נכנס את הוועדה הזאת אם נצטרך – כי אני רואה פה טקטיקה של עיכובים - בחירות או לא בחירות, בכל יום עד מערכת הבחירות.

אבישי ברוורמן: אני אומר לו: תעביר את זה היום.

אבישי ברוורמן: אין שום סיבה שבמשרד המשפטים לא יגמרו את הסיפור הזה עכשיו.

אבישי ברוורמן: בכל מקרה, בכל נקודת זמן שבה יהיה אישור של האוצר נתכנס ונאשר את התקנות, ואולי נצטרך להוסיף עליהן.

אמנון כהן: שייתן משהו על החשבון.

אבישי ברוורמן: אני מסכים לכל מילה שלך.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת זיו, בבקשה.

יצחק זיו: חזרנו לתקופה שהייתה, שברגע שאפשר לפגוע בגמלאים פוגעים בהם.

יצחק זיו: הגענו לרגע האמת – שוויון אלמן ואלמנה, בג"ץ קבע.

יצחק זיו: הליכוד, עיני, כולם יד אחת: לא בוער.

יצחק זיו: מה קרה פתאום?

יצחק זיו: החליטו לפגוע עוד פעם בגמלאים, לאחר שבג"ץ קבע חד-משמעית שזה עוול שממשיך.

יצחק זיו: הגיע הזמן לתקן את הדבר הזה.

יצחק זיו: אני מקווה שבזמן שנשב כאן תבוא הודעה להעלות את הנושא להצבעה.

יצחק זיו: אני מדבר רק על סעיף המשנה של אלמן ואלמנה.

אבישי ברוורמן: עמדתי להביא את הנושא, אבל מכיוון שבמבחינה פרוצדוראלית נציג הליכוד, גדעון סער, מנע את אישור ההצבעה אינני יכול להעלות אותו.

אבישי ברוורמן: אמרתי שנעשתה טעות בתחילה, לא היו צריכים ועדת הסכמות לועדת הכספים.

אבישי ברוורמן: זה לא היה אף פעם בהיסטוריה של מדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: לצערי, המשחק הפוליטי פעל פה, ולכן למרות שאמרתי להביא את הדיון הזה, שבו אנשים יביעו את דעתם – זה כל התקנות, היו בהן עוד שיפורים לגמלאים – לצערי, אני מנוע מלהעלות את זה.

יצחק זיו: איך אפשר להעלות את זה בכל זאת?

אבישי ברוורמן: ברגע שגדעון סער יאשר זה יעלה.

יצחק זיו: אני מחכה לטלפון.

יצחק זיו: אצא לכל כלי התקשורת לומר שפגעו בגמלאים פעם נוספת.

אמנון כהן: מי זה "הם"?

יצחק זיו: גם הליכוד וגם עיני.

אבשלום וילן: אתם בממשלה, לא?

יצחק זיו: זה היה תהליך ישן, שהופסק כרגע.

אבישי ברוורמן: הממשלה אישרה את זה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת וילן, בבקשה.

אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, בכל הכבוד הראוי לשר האוצר, אני אומר לך שההצהרות האלה לא שוות הרבה.

אבשלום וילן: שר האוצר משחק משחק פלילי.

אבשלום וילן: אני רוצה לראות ששר הביטחון לא ידאג לציוד למילואים, מה הוא חוטף, מה הוא יחטוף.

אבשלום וילן: ראה מלחמת לבנון השניה ומה קרה הפעם.

אבשלום וילן: המחיר של המלחמה הוא גם פגיעה באזרחים, זה חלק בלתי נפרד ממחיר של כל מלחמה.

אבשלום וילן: במלחמת לבנון השניה, תוך כדי המלחמה כבר פתרנו את הבעיה והוצאנו את הדברים לדרך.

אבשלום וילן: יש פה שר אוצר ציני, שיודע שבשבוע הבא הוא כנראה לא יהיה יותר שר האוצר ואחריו המבול.

אבשלום וילן: זו הפקרת אזרחים.

אבשלום וילן: כמו במלחמה כך גם בשלום, מי שפוגע באזרחים בצורה צינית איננו יכול לשמש יום אחד שליח ציבור.

אבשלום וילן: דרך אגב, התפוצץ המשא ומתן על פיצויים לחקלאים בגלל שר האוצר.

אבשלום וילן: הוא הציע 30 מיליון שקלים מגוחכים, כאשר הנזק הישיר והעקיף הוא 300 מיליון שקלים.

אבשלום וילן: לא הציע אמצע, לא כלום.

אבשלום וילן: אתה לא יכול להביא את התקנות בלי שנושא החקלאות והחקלאים מגיע יחד אתן.

אבשלום וילן: יש פה שימוש ציני, ואתם יושבים בממשלה.

אבשלום וילן: אני לא יודע איפה שר הביטחון.

אבשלום וילן: שמעתי אותו אתמול עושה טלפונים נחמדים לאזרחים ומסביר למה מרצ נחמדים, אבל מפלגת העבודה היא מפלגת שלטון – תוכיחו שאתם - - -

שלי יחימוביץ': בחייך, אתם לא עוסקים בכלל בתעמולת בחירות.

אבשלום וילן: שמעתי גם אותך היום מראיינת את חבר הכנסת ברוורמן, והסברתם שביטחון כלכלי הוא לא פחות מביטחון מדיני.

אבשלום וילן: אני מסכים לכל מילה.

שלי יחימוביץ': אנחנו מתחילים לגלוש כאן - - - אתם נמנעים מתעמולת בחירות.

אבשלום וילן: אני לא הפרעתי לך.

אבשלום וילן: הבמה היא שלי כמו שלך, מספיק.

אבשלום וילן: הפכת יותר ברק מברק, די.

אבשלום וילן: אני חושב ששר הביטחון צריך - - -

שלי יחימוביץ': תעמולת בחירות מרצ עושה כל הזמן - - -

אבשלום וילן: שר הביטחון צריך לדרוש לכנס את הקבינט הכלכלי ולקבל הכרעה, זה לא ילך אחרת.

אבשלום וילן: יש פה ניצול ציני.

אבשלום וילן: גדעון סער טוב מאוד בעצירת השוואת התנאים.

אבשלום וילן: איפה נציג הליכוד פה?

אבשלום וילן: של מי האזרחים האלה?

אבשלום וילן: בחירות או לא בחירות, יש פה ניצול ציני.

אבשלום וילן: אתם חלק מהממשלה, תפעילו את השפעתכם שוועדת השרים לענייני כלכלה תגמור את זה.

אבשלום וילן: אני אומר לך מה שאמרו לי שרים שלכם, לא אנחנו, אז מה ההיתממות הזאת?

אבשלום וילן: זה הזמן.

אבישי ברוורמן: אתה יודע שאני גם מחבב אותך, גם חבר שלך כל כך הרבה שנים וגם ידיד של אביך המנוח.

אבישי ברוורמן: אמרת את זה בלהט, ואתה יודע שאני מנסה כל מה שביכולתי.

אבשלום וילן: יש לך יושב ראש מפלגה.

אבישי ברוורמן: אני רוצה רק דבר אחד – שאתה תיכנס לכנסת.

אבישי ברוורמן: אם לא תיכנס זה יהיה רע מאוד.

אבישי ברוורמן: אבל מצד שני, אתם יודעים כולם ששר האוצר, לצערי, לא מתפקד.

אבישי ברוורמן: כל מה שאני יכול לעשות זה להמשיך להתריע באמצעות העיתונות, לדחוף ולעשות.

אבישי ברוורמן: אני עושה כל מה שביכולתי.

אבשלום וילן: משפט אחרון.

אבישי ברוורמן: רבותי, הוא חבר כנסת מצטיין.

אבישי ברוורמן: במקרה הזה, שיהיו למרצ שישה מנדטים.

אבשלום וילן: אני רציני.

אבשלום וילן: אני באמת חושב שש"ס, מפלגת העבודה וכל מי שבממשלה ידרשו את כינוס הקבינט הכלכלי עד יום ראשון כדי לפתור את הסוגיה.

אבישי ברוורמן: אפעל בנושא.

אבישי ברוורמן: בקשתך התקבלה.

אבישי ברוורמן: חברת הכנסת יחימוביץ, בבקשה.

שלי יחימוביץ': קודם כול, לגבי הנושא של אלמן אלמנה – גם אני מתנגדת להסדר כפי שהוא היה אמור להיות מובא - - -

יצחק זיו: בגלל זה הוא לא קיים עד היום.

שלי יחימוביץ': אתה מוכן לתת לי לגמור לדבר, בבקשה?

שלי יחימוביץ': עוד לא שמעת את המשפט הבא שלי, אז תקשיב ותבין.

שלי יחימוביץ': כשבג"ץ קבע שיש שוויון בין אלמן ואלמנה הוא לא התכוון שהחוסכים יממנו את השוויון הזה, וזה מה שהאוצר מביא לנו.

אבישי ברוורמן: בג"ץ לא נכנס לבעיות תקציב.

שלי יחימוביץ': אני נכנסת.

שלי יחימוביץ': הגשתי יחד אתך, חבר הכנסת זיו, את הצעת החוק להשוואת הזכויות של אלמן ואלמנה - לא על חשבון החוסכים.

יצחק זיו: על חשבון הקופה.

שלי יחימוביץ': מי שעיכב את זה הוא ידידנו חיים כץ, שמבין דבר או שניים בענייני פנסיה וכוונותיו טובות, ואני מסכימה אתו.

יצחק זיו: אני יודע, רק לדחות את זה.

יצחק זיו: מה אכפת לכם?

יצחק זיו: שיידחה עוד פעם.

שלי יחימוביץ': בוודאי שאכפת לי.

שלי יחימוביץ': אני לא מוכנה שהחוסכים יממנו את השוויון הזה, זה הכול.

יצחק זיו: סליחה, זה לא החוסכים אלא קופת הגמל תשלם, קופת הפנסיה.

יצחק זיו: זה היה לפני כן, זה יחזור לאותו מצב שהיה.

אבישי ברוורמן: אני חושב שעמדתך, חברת הכנסת יחימוביץ, ברורה.

שלי יחימוביץ': עוד לא סיימתי, רק התחלתי.

אבישי ברוורמן: אני יודע.

אבישי ברוורמן: בנושא הזה עמדתך ברורה, עמדתו של חבר הכנסת זיו.

אבישי ברוורמן: אמרתי שאני מנוע, אלא אם כן חבר הכנסת גדעון סער, חבר הכנסת כץ וראש הליכוד, נתניהו, ייתנו לנו הוראה בנושא.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

אבשלום וילן: על פי תקנון הכנסת אינך כפוף לוועדת ההסכמות במצב כזה.

אבישי ברוורמן: אחרת אתה חושב שלא הייתי מעלה את הנושא לדיון?

אבישי ברוורמן: ברור שהייתי מעלה לדיון.

אבישי ברוורמן: לצערי, היועץ המשפטי - - - אמרתי שזו פעם ראשונה בתולדות ישראל שהפוליטיקה נכנסה לוועדת ההסכמות, ורע.

אבישי ברוורמן: חברת הכנסת יחימוביץ, בבקשה.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שהאוצר נוהג הפקרות.

שלי יחימוביץ': אני לא מבינה מה הם עושים בדיוק, במה הם מתעסקים?

שלי יחימוביץ': עד עכשיו לא הגיעו להסכמות - אני מדברת על הפיצוי לתושבי הדרום, כמובן - לא עם החקלאים, לא עם התעשיינים, לא עם בעלי האולמות, לא עם התיירנים, לא עם אף אחד.

שלי יחימוביץ': למה הם מחכים?

שלי יחימוביץ': אני לא מבינה, אין להם שום תחושת חירום?

שלי יחימוביץ': גונבה לאוזני שמועה שיש מזימה להביא לנו בדקה ה-90 הסדר שהוא רק לגבי השכירים.

שלי יחימוביץ': כלומר, תשלום משכורות לשכירים בלי התעשיינים, בלי התיירנים, בלי החקלאים ובלי בעלי האולמות, ולהחזיק אותנו בגרון כבעלי ערובה, להגיד לנו: אם לא תעבירו את זה אז לא יהיה כלום.

שלי יחימוביץ': אני כבר מפצירה בכל חברי הוועדה ובמיוחד בך, אדוני יושב ראש הוועדה, לא להיכנע לסחטנות האופיינית הזאת, לא ללכת עם התרגיל הזה ולדרוש שישבו עכשיו 24 שעות, עד שיעלה עשן לבן, ויביאו כבר סוף לסיפור הזה, כי יש תחושה שלא אכפת להם.

שלי יחימוביץ': כל אחד מנסה להיות גיבור גדול בענייני ביטחון, יש לו עצות אסטרטגיות איזו שכונה בעזה לכבוש.

שלי יחימוביץ': לכל אחד יש את התפקיד שלו - ששר האוצר יעשה את תפקידו.

שלי יחימוביץ': זה פשע מה שקורה כאן.

שלי יחימוביץ': אני מאוד שמחה על מה שאמרת, שנשב בכל שעה כדי לאשר את הדברים.

אבישי ברוורמן: נשב בכל שעה, בכל יום.

אבישי ברוורמן: זה קודם למערכת הבחירות.

שלי יחימוביץ': ההצעה לסדר שלי היא שנביע כאן מחאה – לפחות אני מביעה מחאה - על כוונתו הסהרורית של החשב הכללי באוצר, שוקי אורן, לבטל את ההעדפה לתוצרת הארץ ב-15%.

שלי יחימוביץ': כאילו לא למדנו דבר ולא שכחנו מאומה.

שלי יחימוביץ': בתקופה של אבטלה, של סגירת מפעלים, כשאנחנו מדברים על הצורך ליצור מקומות עבודה, הוא רוצה לפגוע אפילו ביתרון הקטן הזה.

שלי יחימוביץ': הוא רוצה שהמכרזים יהיו רק על בסיס כלכלי טהור.

שלי יחימוביץ': מה זה אומר?

שלי יחימוביץ': איך מפעל ישראלי יכול להתמודד עם מפעל סיני, שמשלם דולר ליום לפועלת?

שלי יחימוביץ': הרי ברור לחלוטין שזה גזר דין מוות על התעשייה הישראלית.

שלי יחימוביץ': צריך איוולת גמורה כדי להעלות הצעה כזאת, כשאנחנו מנסים בשיניים ובציפורניים להציל מפעלים.

שלי יחימוביץ': ההצעה הנכונה היא לא להסתפק ב-15% אלא להעלות את הרף בצורה משמעותית כדי לתת עדיפות אמיתית לתעשייה הישראלית ולייצור הישראלי או, לחילופין, אפילו להחמיר לכת ולומר שקודם כול המכרזים נפתחים בארץ.

שלי יחימוביץ': אין בארץ מפעל מתאים שמספק את העבודה?

שלי יחימוביץ': אז יוצאים למכרז בחו"ל.

אבישי ברוורמן: אני מודה לך, אני חושב שההערה במקום.

אבישי ברוורמן: קרנית, יש לי בקשה אלייך: הזמן קצר, המלאכה מרובה, העבדים אינם עצלים ובעל הבית – ואני לא יודע אם יש בעל בית בישראל, למעלה יש – דוחק.

אבישי ברוורמן: אנחנו מכירים הרבה מאוד סקירות, אנחנו מודעים לרוב הדברים.

אבישי ברוורמן: אנא, צמצמי את זה לעשר דקות כי אנחנו יודעים שיש משבר עולמי, אני רוצה להגיע למספר שאלות שעלו כאן, שגם את וגם מר חזקיהו תתייחסו.

אבישי ברוורמן: התמונה היא די ברורה לגבי המשבר.

אבישי ברוורמן: אנא צמצמי לעשר דקות, אני מאוד מודה לך.

קרנית פלוג: תודה רבה אדוני היושב ראש, חברי כנסת נכבדים, רבותי וגבירותיי.

קרנית פלוג: כמה מילים על הסביבה העולמית, שבשנים האחרונות צמחה וההתפתחות שלה מאוד חיובית במשק הישראלי, והשתנתה בצורה מאוד חדה.

קרנית פלוג: השינוי בא בעוצמה מאוד גדולה אחרי הנפילה של "ליהמן ברדרס" בספטמבר.

קרנית פלוג: מאז הכלכלה העולמית גלשה מאוד מהר למיתון.

קרנית פלוג: תחזיות עדכניות של קרן המטבע הבין-לאומית שפורסמו לפני כשבוע מצביעות על זה שהכלכלות המפותחות נמצאות כבר במיתון, צפויות להתכווץ ב-2009 בין 1.5% ל-2%.

קרנית פלוג: זה נכון לגבי ארצות הברית, זה נכון לגבי גוש היורו, זה נכון לגבי יפן.

קרנית פלוג: גם בשווקים המתעוררים, שהצמיחה בהם הייתה מאוד מהירה בשנים האחרונות, חלה האטה גדולה.

קרנית פלוג: כשמסתכלים על המשק העולמי כולו, הוא צפוי לצמוח בחצי אחוז, כשאני רוצה להזכיר שפחות מ-3% כבר נחשב מיתון.

קרנית פלוג: כלומר, אפשר בהחלט לומר שהמשק הגלובלי נמצא במיתון.

קרנית פלוג: תחזית קרן המטבע מדברת על זה שתהיה התאוששות מהירה יחסית ושכבר ב-2010 תחזור הצמיחה.

שלי יחימוביץ': יש לך גרף כזה עם ישראל בפנים?

קרנית פלוג: אגיע לישראל, זה הרקע מבחינת ישראל.

קרנית פלוג: אני יכולה כבר להקדים ולומר שהצפי שלנו הוא שבשנה זו תהיה צמיחה שלילית של 0.2%.

קרנית פלוג: כלומר, אנחנו במצב יותר טוב מהכלכלות המפותחות, אבל פחות מאשר השווקים המתעוררים.

קרנית פלוג: ביטוי לפעלתנות המאוד גדולה של הממשלות ושל הבנקים המרכזיים כדי להתמודד עם המיתון אפשר לראות בגרף של מאזן הפדרל רזרב.

קרנית פלוג: במסגרת הניסיון שלו להתמודד עם המשבר הפיננסי רכש נכסים, הזרים נזילות, וזה מראה איך המאזן שלו השתנה בתקופה קצרה מאוד.

קרנית פלוג: ביטוי אחד של המשבר הפיננסי אפשר לראות במה שקרה לערך של הבנקים במהלך התקופה שבין אמצע 2007 ועד לפני שבועיים בערך, שזה מה שמיוצג בנתונים שלפניכם.

קרנית פלוג: אפשר לראות שהערך של הבנקים הזרים ירד באופן חד, בין 70% ל-94% - אלה הבנקים הכי גדולים.

קרנית פלוג: אפשר לומר שמערכת הבנקים בעולם קרסה במידה רבה.

קרנית פלוג: הבנקים הישראלים נפגעו, אבל שיעורי הפגיעה מתונים בהרבה, הערך של הבנקים הישראלים ירד בסדר גודל של בין 35% ל-60%, מתון בהרבה מהבנקים הזרים.

קרנית פלוג: בניגוד לעולם, שם הממשלות נאלצו להתערב בצורה גורפת כדי להציל את הבנקים, כאן זה לא נדרש.

קרנית פלוג: כמובן שחשוב מאוד לשמור על החוסן של הבנקים הישראלים כדי שהם לא יהיו במצב הזה.

שלי יחימוביץ': מה הסיבות לחוסן של הבנקים הישראלים?

קרנית פלוג: בסוף הסקירה אשמח להתייחס לשאלה.

קרנית פלוג: התחזית שלנו מושפעת מהסביבה העולמית, שדיברתי עליה, אבל כבר רואים גם סימנים של האטה מאוד משמעותית, בעיקר ברבעון האחרון של 2008.

קרנית פלוג: היצוא ירד במונחים שנתיים ב-35% ויש הרבה מאוד סימנים שהמשק הואט בצורה מאוד חדה.

קרנית פלוג: ההערכה שלנו היא שהתוצר יתכווץ ב-0.2%.

קרנית פלוג: מה שלא פחות חשוב זה שהתוצר העסקי צפוי לרדת בערך ב-1%.

קרנית פלוג: אחד המרכיבים של החשובים של התוצר זה כמובן הצריכה הפרטית.

קרנית פלוג: פה אנחנו צופים האטה של 1% בערך, אבל צריך לומר שהעובדה שמשק הבית הישראלי חוסך – יש שיעור חיסכון גבוה יחסית, בניגוד למשק הבית האמריקני – שם את הצרכן במצב פיננסי הרבה יותר טוב ולכן אצלנו הפגיעה בצריכה הפרטית צפויה להיות יותר מתונה.

קרנית פלוג: הייצוא צפוי להיפגע מהירידה בביקושים העולמיים וההשקעה, שמטבע הדברים מואטת בתקופה של האטה, צפויה לרדת.

קרנית פלוג: התוצאה של כל זה היא עלייה משמעותית צפויה בשיעור האבטלה, הוא צפוי להיות בערך 7.6%.

קרנית פלוג: זו תוספת של 50,000 מובטלים ב-2009, וזה כמובן אתגר גדול מאוד למדיניות.

קרנית פלוג: נקודת אור בתחזית הזאת היא בחשבון השוטף.

קרנית פלוג: אני רוצה לציין את הירידה במחירי הסחורות, האנרגיה במיוחד, שמקזזת חלק מההשפעות השליליות ומשתקפת בעובדה שאנחנו צופים המשך העודף בחשבון השוטף, שזו נקודת חוסן למשק הישראלי.

קרנית פלוג: אחת הסוגיות שהייתה במוקד הדיון הציבורי והשפיעה הרבה על ההתפתחויות במהלך השנה האחרונה זה מה שקרה לשער החליפין.

קרנית פלוג: זה משפיע בצורה ישירה על רווחיות היצוא.

קרנית פלוג: אני רוצה לציין את העובדה שבתקופה האחרונה ראינו פיחות משמעותי ביחס לדולר, שער החליפין חזר לסביבות הארבעה שקלים לדולר, וזה משפר באופן משמעותי את מצב רווחיות היצוא בתנאים מאוד קשים.

קרנית פלוג: מבחינת שער חליפין ריאלי, שמתייחס למצב שער החליפין שלנו ביחס למדינות שאתן אנחנו סוחרים מנוכה בפערי האינפלציה, אחרי ייסוף משמעותי אנחנו התייצבות, וזה מקל באופן יחסי על היצואן הישראלי.

קרנית פלוג: כמה מילים על המדיניות – כפי שכולכם יודעים, האינפלציה בשנת 2008 הסתיימה ב-3.8% מעל היעד שלנו, אבל חשוב להזכיר שהיא נמצאת עכשיו במגמה של ירידה מהירה.

קרנית פלוג: בין היתר, בזכות הירידה במחירי הסחורות והאנרגיה, אבל לא רק.

קרנית פלוג: גם הירידה בביקושים המקומיים מפחיתה את הלחצים על האינפלציה.

קרנית פלוג: הדבר הזה איפשר לנו להוריד בצורה מאוד חדה את הריבית, עד 1%, בדומה למדיניות מוניטרית מרחיבה שננקטה גם במשקים אחרים.

קרנית פלוג: מרחב היכולת להפחית עוד את הריבית מוגבל – הריבית לא יכולה לרדת מעבר לאפס – ולכן המדיניות המוניטרית, שמשפיעה על הפעילות באופן חיובי, מפחיתה את עלויות האשראי.

קרנית פלוג: המרחב לפעולה נוספת כאן מוגבל.

קרנית פלוג: יש כלים נוספים שהבנק שוקל לנקוט בהם.

קרנית פלוג: מבחינת התמיכה של המדיניות של בנק ישראל עשינו צעדים מאוד אגרסיביים ומשמעותיים.

קרנית פלוג: אחת מנקודות האור לגבי ניהול המדיניות המוניטרית היא העובדה שהציפיות לאינפלציה נמצאות בטווח הנכון, וזה משפיע על התנהגות הצרכנים.

קרנית פלוג: המדיניות התקציבית – כפי שכולכם יודעים, הגירעון בשנת 2008 היה קצת יותר גבוה מהיעד, כלומר קצת מעל 2%, והדבר הזה נבע מההאטה בפעילות שהביאה לירידה משמעותית לקראת סוף השנה בגביית המסים.

קרנית פלוג: בשנת 2009, בהנחה שהתקציב שעבר בממשלה יהיה פחות או יותר סדר הגודל של ההוצאה שתהיה בתקציב שיאושר על ידי הממשלה, הגירעון – בהינתן תחזית ההאטה - יגיע לקצת מעל 4%.

קרנית פלוג: זה בהחלט גירעון משמעותי, והדבר הזה עשוי להשתקף בעלייה של עלות הגיוס ועלות מימון הגירעון.

קרנית פלוג: זה מגדיר איזשהו benchmark למדיניות האפשרית.

קרנית פלוג: מרחב המדיניות התקציבית מוגבל על-ידי הגידול בגירעון - - -

אבישי ברוורמן: אני רק רוצה להזכיר שהגירעון הישראלי נמוך בצורה משמעותית מהגירעון האמריקני והגירעונות באירופה.

אבישי ברוורמן: ברור לחלוטין שיש גם שוני - - -

קרנית פלוג: זה נכון, אבל לעומת זאת החוב הציבורי אצלנו גבוה יחסית.

אבישי ברוורמן: היום כבר לא, לגבי ארצות הברית.

אבישי ברוורמן: את הוויכוח הזה נעשה אחרי זה.

אבישי ברוורמן: יש תקופות שבהן המאבק המרכזי הוא באבטלה כדי ליצור צמיחה.

אבישי ברוורמן: בעתיד גם בארצות הברית יהיה מאבק באינפלציה, אבל במקום הראשון אני חושב שצריך להגיע למדיניות שיש בה מנועי צמיחה.

אבישי ברוורמן: השאלה היא לאיפה הולכים הדברים האלה.

קרנית פלוג: בהקשר הזה בכל זאת חשוב להזכיר גם את החוב.

קרנית פלוג: כמובן שההשפעה של הגירעון היא גם על עלות המימון והדבר הזה מגביל את מרחב הפעולה.

קרנית פלוג: תודה.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: רוני, תענה על השאלה של כל האנשים מהיישוב, שחברי המלומד אמנון כהן מדבר בשמם.

אבישי ברוורמן: תסביר להם את הבעייתיות: נגיד בנק ישראל ואתה מורידים את שער הריבית, ברור שלבנקים יש הרבה מאוד חובות בעייתיים.

אבישי ברוורמן: שר ישראל נפגש ברגע זה עם ראשי הבנקים: הורדתם את שערי הריבית - פרופסור פישר אמר שאם צריך תמשיכו להוריד - איך הדבר הזה יתבטא בשערי הריבית לציבור?

אבישי ברוורמן: בבקשה, מר חזקיהו.

רוני חזקיהו: בסדר, לא תכננו את זה - - -

אבישי ברוורמן: מצגות זה דבר חשוב, אבל בעבר ברוב הדיונים הכלכליים שהיו פה היו מצגות של שעה ולא דיונים.

אבישי ברוורמן: זאת השאלה המרכזית.

רוני חזקיהו: בכל זאת הייתי בוחר להתחיל עם ההתייחסות של חברת הכנסת יחימוביץ, וממנה להגיע להערות שהשמיע חבר הכנסת כהן.

רוני חזקיהו: המשבר הפיננסי עוד לא נגמר.

רוני חזקיהו: חשוב מאוד לטפל במשבר הריאלי ובמיתון, אבל חשוב גם לדעת שהוא עדיין לא נגמר.

רוני חזקיהו: המשבר הפיננסי בעולם לא נגמר, ולכן ההשלכות שלו לגבי המערכת הפיננסית בישראל והמערכת הבנקאית הם עדיין לפנינו.

רוני חזקיהו: הסנונית הראשונה הייתה דיווח מיידי של בנק הפועלים על אזהרת רווח, ובעצם על תחזית להפסד ברבעון האחרון ובשנה כולה.

רוני חזקיהו: אנחנו חייבים להיערך כדי שמערכת הבנקאות שלנו, שמצבה היום חזק ואיתן, גם באופן אבסולוטי וגם באופן יחסי, לא תיפגע.

רוני חזקיהו: באופן יחסי בוודאי, כי ראינו את הגרף שהציגה קרנית לגבי מה שקרה לבנקים והשחיקה שלהם.

רוני חזקיהו: אם היינו מראים את הממוצע של המערכת הבנקאית, אז היא אחרונה בסקלה של השחיקה בשווי השוק שלה מתחילת המשבר באמצע 2007 ועד ינואר 2009.

רוני חזקיהו: התפקיד שלנו כרגע, על מנת שנוכל להתמודד ולהגיע לצמיחה החזויה בהמשך, אסור לנו להגיע למצב שנחטוף בעיכוב מסוים את המכה שחטף העולם כולו ואז נתחיל להתאושש, ואז כמובן שזה יהיה בדיליי הרבה יותר גדול.

שלי יחימוביץ': זה עומד לקרות?

רוני חזקיהו: אני לא חושב.

רוני חזקיהו: אני חושב שהיום המצב הוא טוב ויציב, אבל ישנם איומים.

רוני חזקיהו: לכן עלינו לחזק את המערכת הבנקאית ואת המערכת הפיננסית, ולדאוג שהיא תוכל לעמוד כדי שתתמוך ותשרת את המשק בצמיחה הבאה שלו.

רוני חזקיהו: נכון להיום המערכת הבנקאית יציבה ואין סיכון למערכת.

רוני חזקיהו: המערכת הבנקאית יציבה גם אם מסתכלים במספרים אבסולוטיים על המערכת, גם לאור הפרסומים האחרונים בדבר הדוחות הכספיים.

רוני חזקיהו: התחזית שלנו ל-2009 קשה.

רוני חזקיהו: הסיכונים למערכת הבנקאית והמערכת הפיננסית באים גם מחוץ לארץ.

רוני חזקיהו: אני עוד לא יודע מה יכול לקרות שם מחר, ואני יודע שיכולים לקרות דברים מאוד קשים.

רוני חזקיהו: אנחנו מדברים כאילו שהיום, אחרי מקרה ליהמן, הבינו שברור מאליו שמצילים בנקים.

רוני חזקיהו: לקחו סיכון פעם אחת והעולם כמעט קרס מבחינה פיננסית.

רוני חזקיהו: היום ברור שהמדינות תומכות, אבל לי עדיין לא ברור שמדינות יכולות לתמוך.

רוני חזקיהו: יש בנקים שהמדינות שלהם לא יכולות לתמוך בהם, מבחינת סדר הגודל של ההסתבכות שלהם, החובות שלהם וכן הלאה.

אבישי ברוורמן: איסלנד כמשל.

רוני חזקיהו: איסלנד כמשל, ואיסלנד היא מדינה קטנה ולכן הבנקים הישראלים כמעט לא חשופים אליה במסחר וגם לא השוק הישראלי.

רוני חזקיהו: אבל הבנקים האחרים והמדינות האחרות, מדינות אירופה, מדינות ה-OECD, לדעתי יש כמה מדינות שלא יכולות להציל את הבנקים.

רוני חזקיהו: זאת אומרת שיש עוד מדינות שיגיעו ל-IMF ויבקשו סיוע, ואני לא בטוח שהאיחוד האירופי ייתן את הסיוע, למרות קיומו.

רוני חזקיהו: זה סיכון אחד.

רוני חזקיהו: אנחנו, בפיקוח על הבנקים, לוחצים על המערכת להקטין חשיפות לחו"ל, לנקוט שמרנות ותמיד לחשוב על התרחיש הגרוע ביותר.

רוני חזקיהו: לא נורא, שיפקידו את הכסף בבנק ישראל, גם אם הריבית לא משהו או אם היא אפס, אבל קודם כול הסיכון.

רוני חזקיהו: אם נדאג שהמערכת הבנקאית בישראל תגיע לסוף 2009 - שלהערכתי זה יהיה כבר אחרי שיא המשבר - במצב שאנחנו נמצאים היום מצבנו טוב.

רוני חזקיהו: את זה צריך לעשות תוך כדי זה שדואגים למשק, ואפשר לעשות את שני הדברים ביחד.

רוני חזקיהו: הסיכון השני הוא הסיכון מהמשק פה.

רוני חזקיהו: רמת הסיכון של המשק פה עלתה.

רוני חזקיהו: היא עלתה גם בגלל ההסתבכות של חלק מהלקוחות הגדולים של המשק הזה וגם בגלל שאנחנו חלק מהעולם, אנחנו יצואנים גדולים מבחינת האחוז מהתוצר שלנו, ולכן פגיעה בעולם היא פגיעה בנו.

רוני חזקיהו: פגיעה בנו היא פגיעה במשק.

רוני חזקיהו: הפגיעה במשק הזה מגדילה את רמת ההפרשות שהבנקים יצטרכו לעשות ב-2009.

רוני חזקיהו: כשבדקתי ב-2007 ובתחילת 2008 מה רמת ההפרשות וראיתי שהן שואפות לאפס, אמרנו שזה מצב בלתי אפשרי.

רוני חזקיהו: הרי מתישהו המצב יחזור לכך שהסיכון יעלה וההפרשות יהיו גדולות.

רוני חזקיהו: לכן לחצנו על המערכת הבנקאית כבר באותו זמן להגדיל את כרית ההון שלה, שתומכת בעניין.

רוני חזקיהו: היום המדינות מזרימות הון לבנקים, מנענו את המצב הזה מממשלת ישראל וממדינת ישראל.

רוני חזקיהו: כרגע ממשלת ישראל לא מזרימה הון לבנקים בכלל.

שלי יחימוביץ': איך אתה מסביר את החסינות של המערכת הבנקאית?

רוני חזקיהו: היציבות הזאת נובעת מכמה דברים.

רוני חזקיהו: אחד, היא נובעת ממבנה המשק ומבנה השוק הפיננסי.

רוני חזקיהו: אנחנו פחות מתקדמים מכל העולם, השוק שלנו - - -

שלי יחימוביץ': השמרנות הצילה אותנו.

רוני חזקיהו: אמת, שמעתי אותך גם בעבר ואני מסכים לרוב הדברים שאמרת.

רוני חזקיהו: בסך הכול, מצב המשק ושוק ההון היה פחות מפותח, היינו פחות משוכללים.

רוני חזקיהו: דבר שני, המערכת הבנקאית בישראל מצויה תחת פיקוח הדוק, אינטנסיבי וקשוח.

רוני חזקיהו: הטלנו עליה מגבלות רבות וגם קנסנו אותה בהון די גדול עבור כל הרפתקה.

רוני חזקיהו: ליווינו את המערכת הבנקאית – אולי בגלל העובדה שאין לנו הרבה בנקים - בכל צעד שהם עושים ונכנסנו לפרטים, דבר שאנחנו לא אמורים לעשות כפיקוח על, כי אנחנו לא מנהלים את הבנקים.

רוני חזקיהו: כל הדברים האלה יחד – השמרנות של שוק ההון, שמרנות הבנקים, הפיקוח ההדוק, וההיערכות המוקדמת בעקבות זה להלימות הון גבוהה, זה שדאגנו לשים כריות לעתיד – זה הביא אותנו למצב שאנחנו בפתח 2009, שנה קטסטרופלית בעולם, במצב יחסית טוב.

שלי יחימוביץ': מה היה קורה למערכת הבנקאית לו היה מתגשם החזון של 2003-2004 - בלי לנקוב בשמות - שרצה להביא לכאן בנקים להשקעות?

רוני חזקיהו: אני לא רוצה להתייחס לזה.

רוני חזקיהו: השאלה היא כמעט רטורית.

שלי יחימוביץ': ומה התשובה?

רוני חזקיהו: אני לא יודע, כי אני חושב שאם היינו חשופים לחברות מסוימות שסיבכו את העולם ברמת התחכום הפיננסי שלהן היו תוצאות פחות טובות.

רוני חזקיהו: אני רוצה להגיע לנושא האשראי והריבית.

רוני חזקיהו: קודם כול, שלא יספרו לכם סיפורים.

רוני חזקיהו: המערכת הבנקאית בישראל נותנת אשראי.

רוני חזקיהו: הבעיה היא שהיא היחידה שנותנת אשראי.

רוני חזקיהו: לפני כן המערכת החוץ בנקאית נתנה כל שנה בין 30 ל-50 מיליארד שקלים אשראי לשוק, וזה צמח עד כדי היקפים של מעל 300 מיליארד שקלים, הדבר הזה נגמר ביום אחד.

רוני חזקיהו: ב-2008 המערכת החוץ בנקאית לא נתנה שקל אחד אשראי.

רוני חזקיהו: להיפך, היו פירעונות שהולידו מינוס של 15 מיליארד.

רוני חזקיהו: מה קרה במערכת הבנקאית, שהייתה די יציבה עד 2007 וב-2007 גדלה באשראי, במיוחד בחלק השני של השנה?

רוני חזקיהו: ב-2008 היא גדלה בסדר גודל של 50 פלוס מיליארד שקלים.

רוני חזקיהו: אז מי שאומר לכם שהמערכת הבנקאית לא גדלה באשראי טועה.

רוני חזקיהו: המערכת הבנקאית נותנת אשראי, ותמשיך לתת אשראי.

רוני חזקיהו: אי-אפשר למנוע דבר כזה, בנקים נועדו לתת אשראי, קמו לתת אשראי, מרוויחים מאשראי, ותיכף נגיע לצד של הריבית.

רוני חזקיהו: בקשר לריבית - הריבית יורדת.

רוני חזקיהו: מה מעניין?

רוני חזקיהו: מעניין מה קרה למרווח הבנקאי.

רוני חזקיהו: המרווח יכול לעלות ואז ההורדה לא משתקפת ללקוחות; המרווח יכול גם לרדת או להישאר אותו דבר.

אבשלום וילן: מה משפיע על עליית ירידת המרווח?

רוני חזקיהו: המערכת הבנקאית שנותנת את האשראי קובעת את המרווח שלה והיא מושפעת מהבעיה של היצע וביקוש, כי יש לה היצע מוגבל לספק את הביקוש הגדול.

רוני חזקיהו: שתיים, מרמת הסיכונים שהיא רואה.

אבשלום וילן: ומה עם התחרות?

רוני חזקיהו: שני הדברים האלה, קודם כול.

רוני חזקיהו: ההיצע והביקוש הם תולדה של תחרות.

רוני חזקיהו: כבר אמרתי, אין תחרות כי שוק אחד מת.

רוני חזקיהו: לכן, בואו ניצור תחרות, בואו נחייה את השוק, זה יהיה טוב גם למערכת הבנקאית וגם ללקוחות.

רוני חזקיהו: אבל אני עדיין רוצה לומר שהמרווח הממוצע במערכת הבנקאית באשראי השקלי הלא צמוד – אם מסתכלים בסוף 2007 והיום, אחרי הורדה ממוצעת של 1.5%, כי היו עליות וירידות - המרווח ירד באחוז פסיק משהו.

עמית צדיק: המרווח עלה.

רוני חזקיהו: לא, הוא לא עלה.

רוני חזקיהו: את המרווח מחשבים משני דברים: גם מהמחיר של בנק ישראל וגם ממחיר עלות הפיקדונות.

רוני חזקיהו: מאיפה המקור של הבנקים?

רוני חזקיהו: ברובו הוא לא בא מריבית בנק ישראל, הוא בא מעלות הפיקדונות.

רוני חזקיהו: בגלל שריבית יורדת ובגלל שהבנקים צריכים מקורות אז הם משלמים יותר ממה ששילמו בעבר על הפיקדונות.

רוני חזקיהו: יכול להיות שלא מספיק, אבל עדיין משלמים יותר.

אמנון כהן: זה לא ברור.

רוני חזקיהו: המרווח הפיננסי מורכב מההכנסה שלוקחים מהלקוח שנותנים לו אשראי מול ההוצאה .

רוני חזקיהו: ההוצאה מורכבת משני סעיפים, בגדול.

רוני חזקיהו: אחד, מה שאפשר ללוות מבנק ישראל; שניים, מה שמקבלים מהציבור כפיקדונות.

רוני חזקיהו: הריבית על הפיקדונות עלתה ב-0.5%.

רוני חזקיהו: קודם שילמו 0.5% פחות.

רוני חזקיהו: הבנקים צריכים עוד מקורות, כי יש ביקוש יותר גדול לאשראי, והבנקים רוצים לתת אשראי כי הם מרוויחים מזה.

רוני חזקיהו: בממוצע זה עלה.

רוני חזקיהו: המרווח כמעט שלא השתנה, הוא גדל קצת.

רוני חזקיהו: הייתה קפיצת מדרגה באוקטובר, בערך ב-0.2%-0.3%, כשהבנקים העלו את המרווח ולא גלגלו את כל הורדת הריבית, אבל מאז יש ירידה.

רוני חזקיהו: יש דברים שלבנקים אין שליטה עליהם.

רוני חזקיהו: אם יש לך הלוואה בפריים פלוס משהו לשלוש שנים – הבנק הוריד לך לפי בנק ישראל, לא קשור למקורות שלו.

רוני חזקיהו: הבעיה היא באוברדרפט ובהלוואות החדשות.

רוני חזקיהו: בהלוואות החדשות העלו ריבית, גם בגלל הסיכון, גם בגלל היצע וביקוש.

רוני חזקיהו: אני חושב שבסופו של דבר ההורדה תמשיך להגיע.

רוני חזקיהו: מה שאמרה קרנית לגבי ההרחבה המוניטרית שמלווה את הורדת הריבית – זה צעד גדול מאוד שבנק ישראל עושה.

רוני חזקיהו: עבדנו במערכת גירעונית מסוימת, עברנו למערכת שהיא הרחבה.

רוני חזקיהו: כלומר, יש עודף כסף במערכת אז באופן אוטומטי זה מוריד את הריבית.

אבישי ברוורמן: אתה, נגיד בנק ישראל, המערכת הורידה את הריבית.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, שכרגע אתה מסופק מהתנהלות הבנקים.

אבישי ברוורמן: אין לך כרגע יותר ביקורת על התנהלות הבנקים.

אבישי ברוורמן: האם אני שומע זאת ברור?

רוני חזקיהו: כן, אבל אני רוצה לומר שאם לא נדאג שהשוק החוץ בנקאי יחזור לחיים המערכת הבנקאית לא תוכל לספק והמחירים יעלו.

רוני חזקיהו: אין מה לעשות.

אבישי ברוורמן: זאת המדיניות שאתם תחזקו עכשיו.

רוני חזקיהו: את זה צריך לעשות כמה שיותר מהר, וגם לפקח.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבשלום וילן: יש לי שאלה תיאורטית.

אבשלום וילן: האם פרט לקביעת שער הריבית יש לכם עוד כלים שאתם יכולים לנקוט כלפי הבנקים כדי להרחיב את האשראי בשוק?

רוני חזקיהו: יש לנו כלים מוניטריים רבים, שחלקם הוזכרו על-ידי הנגיד וחלקם הוזכרו על-ידי קרנית כרגע.

רוני חזקיהו: יש לנו תוכניות נוספות בבנק ישראל שאנחנו מתכוונים להפעיל, כי ברור לכולנו שכלי הריבית הגיע די קרוב למיצוי שלו, יש אפס בסוף.

רוני חזקיהו: יש כלים אחרים, באמצעות ההרחבה של העודף יוצרים - - -

רוברט אילטוב: יהיה דיון ביום ראשון בנושא הזה בוועדת הכלכלה.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לסכם את הנקודה הזאת.

אבישי ברוורמן: קודם כול, אני מודה לקרנית.

אבישי ברוורמן: ברור לחלוטין - המערכת הפיננסית בארצות הברית ובאירופה קרסה.

אבישי ברוורמן: זה לא שווקי המשכנתאות, זה לא רק בנקאי ההשקעות זה גם חלק מהבנקים.

אבישי ברוורמן: לכן השאלה המרכזית בארצות הברית ובאירופה היום היא איזו צורה של הלאמה תהיה לבנקים בחלק מהמקומות; האם יהיה רק גיבוי לבנקים בלי לתת לאזרחים?

אבישי ברוורמן: זאת השאלה המרכזית היום.

אבישי ברוורמן: כנראה שתהיה הלאמה חלקית באירופה, יתכן שתהיה גם הלאמה חלקית בארצות הברית.

אבישי ברוורמן: לשמחתי, כמו שאמר מר חזקיהו, הבנקים בישראל היו יותר שמרנים, המצב כאן הוא הרבה יותר טוב, אבל ברור לחלוטין שמדינת ישראל גם כן צריכה לנקוט בכל הצעדים.

אבישי ברוורמן: מר חזקיהו הסביר שבנק ישראל ימשיך בהורדת הריבית, אם יש צורך, בהרחבת האשראי.

אבישי ברוורמן: הבנקים – אנחנו פונים שיעשו את כל המאמצים, גם בנושא התחרותיות, להגביר את האשראי תוך כדי התמודדות עם הסיכונים.

אבישי ברוורמן: המאמץ הגדול שיהיה עכשיו הוא המאבק לגבי האשראי החוץ בנקאי, וכאן תהיה לנו שאלה לא רק עם אג"ח הזבל שהלך, אלא גם לגבי הטייקונים.

אבישי ברוורמן: אנחנו צריכים לפתור את הבעיות.

אבישי ברוורמן: כנראה שזה יהיה כבר בכנסת הבאה, אבל המלצתי תהיה שכאשר הטייקונים קונים את האג"ח בשקלים בודדים בתקופות שהם נשאו רווחי עתק, הייתי דורש שלציבור יהיה חלק באותן חברות כדי שבעוד כמה שנים, כשהרווחים יהיו גדולים, הרווחים יהיו גם לציבור.

אבישי ברוורמן: אסור שנהיה במצב שבו כשיש רווחים לבנקים ולחברות הגדולות הם לעצמם; כשיש הפסדים הציבור מממן אותם.

אבישי ברוורמן: צריך לדאוג גם לדבר הזה בעתיד.

אבישי ברוורמן: אני מודה לכם, אנשי בנק ישראל.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, ראיתי שהנשיא הנבחר אובמה דרש לטפל בכל משכורות העתק והבונוסים, שגם אחרי המשבר וול סטריט נתנה.

אבשלום וילן: למה אתה, כיושב ראש הוועדה, לא תקרא למערכת הבנקאית גם לשמש דוגמה אישית?

אבישי ברוורמן: אסיים רק במילה אחת, אם אתם רוצים.

רוני חזקיהו: הם לא במצב - - -

אבישי ברוורמן: רבותיי, אגיד את זה גם אחר הצהרים בנאום שאשא; הדוגמה הטובה ביותר לקפיטליזם הנאור, הכלכלה ההוגנת, זה וורן באפט.

אבישי ברוורמן: הוא לוקח משכורת יותר נמוכה מכל המנכ"לים בישראל ובארצות הברית.

אבישי ברוורמן: וורן באפט אמר לא להסתכל על רבעונים לטווח הקצר; וורן באפט אמר:

אבישי ברוורמן: עזבו את כל הנגזרות ואת כל הדברים; וורן באפט, כאשר הפך להיות יו"ר של סולומון ברדרס, שלפני 20 שנה הייתה מנוהלת על-ידי מר גוטפרוינד והתרסקה, לקח דולר אחד לשנה בתור יושב ראש ששיקם את סולומון ברדרס.

אבישי ברוורמן: אני חושב שכל מי שיושב היום בראש חברות גדולות לא צריך את המשכורות האלה ויכול לקחת משכורות הרבה יותר קטנות, כי הציבור רוצה איתות.

אבישי ברוורמן: חבל שזה יהיה באמצעות חוק, הציבור רוצה איתות להתנהגות נאותה, כי כשמפסידים גם בארצות הברית לא מגיע בונוסים וגם כאן יש להוריד את המשכורות כדי שיחזור אמון הציבור במנהלים של המערכת.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה לכולם, תודה רבה קרנית, תודה רוני.

אבישי ברוורמן: איחולי אחלמה לנגיד, הבריאות שלו חשובה לכל עם ישראל.

אבישי ברוורמן: אני נועל את הישיבה.