ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 489, 2009-02-04 11:30

אופיר פינס-פז: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

אופיר פינס-פז: על סדר יומנו – השפעות מציאת גז טבעי על משק האנרגיה ועל הסביבה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לאפשר למנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות להציג בפנינו את הגילוי החדש –מה באמת אנחנו יודעים עליו ומה המשמעויות שלו.

חזי קוגלר: קודם כל, נמצא אתנו גם חלק מהבעלים – מר דוד כהן, שאני בטוח שהוא יודע הרבה.

חזי קוגלר: אדוני, אנחנו נתחיל עם נקודת המוצא שלנו שהיא תמהיל דלקים רציונלי למשק האנרגיה של המדינה.

חזי קוגלר: התמהיל הזה הוצג מספר פעמים, שאנחנו חושבים שמדינת ישראל על מנת להפחית בתחלואה ושאר נזקים שנובעים מהשימוש הרחב של דלקים מזהמים- אנחנו רוצים להפחית את השימוש היחסי בפחם ולהגביר, כמובן, את האפקטיביות והאופי הנקי שלה.

חזי קוגלר: אנחנו רוצים להגביר מאד את השימוש בגז טבעי עד כמה שאפשר, מבחינה מעשית, וכמובן להכניס בצורה מסיבית עד כמה שניתן את השימוש באנרגיות מתחדשות.

חזי קוגלר: דווקא בנקודה זו, אחרונה, אני רוצה להזכיר שממש לאחרונה הממשלה אישרה הצעה של שר התשתיות הלאומיות לקבוע יעד של 10% אנרגיות חדשות עד סוף העשור הבא, עם התאמה של יעד של 5% ב-2014.

חזי קוגלר: אנחנו בשלבים מאד מתקדמים על הפרויקט הגדול הראשון שיתפרסם תוך השבועות הקרובים.

חזי קוגלר: על מנת לעמוד במרכיב של ה-40% גז טבעי, נכון להיום אנחנו משתמשים בגז טבעי לייצור של בערך 30% מיצור החשמל של המדינה – על מנת לעמוד ביעד של 40% בעשור הקרוב יש להגדיל מאד את המקורות של הגז הטבעי.

חזי קוגלר: להערכתנו, נכון להיום אנחנו משתמשים בערך ב- 4 BCM בשנה.

חזי קוגלר: אנחנו חושבים שנגיע במהלך העשור הקרוב לאי שם בין 12 ל – 15 BCM ולכן, כל מקור משמעותי שמקדם אותנו לעבר היעד הזה לא רק שהוא מבורך – הוא חיוני.

חזי קוגלר: הגילוי, שלפי הדיווחים גם אלינו וגם לציבור הוא קרוב מאד למעמד של רזרבה מוכחת, שזה מעמד שניתן להניח ממנו בוודאות גבוהה שהגז יהיה ניתן להפקה מסחרית, וכבר היום אנחנו מאמינים שכך זה ייקבע.

חזי קוגלר: הוא יקדם אותנו משמעותית לקראת השגת היעד שלנו מבחינת היקף השימושים של הגז הטבעי וגם השינוי בתוך תמהיל הדלקים של המדינה.

חזי קוגלר: לא ככלות הכל לבדו – אנחנו לא מעריכים שבהיקפים כפי שדווחו עליהם שניתן להסתפק אך ורק במקור הזה לכל הגז הטבעי שאנחנו נצטרך בעשור הקרוב.

חזי קוגלר: לכן המדינה מקדמת גם מכרז מאד גדול - - שהשלב הראשון של המיון המקדמי אמור להתפרסם גם הוא בשבועות הקרובים וכמובן אנחנו עדיין מקבלים גז מהמקור המצרי – ומאותם הבעלים - - "ים טטיס" שאנחנו מעריכים שבמהלך העשור הקרוב הוא כבר למעשה ימצה את עצמו.

אופיר פינס-פז: מתי אפשר יהיה לעשות שימוש מסחרי תיאורטי בגילוי החדש?

חזי קוגלר: אנחנו מעריכים שאי שם לקראת העשור הבא.

חזי קוגלר: אולי ניתן יהיה להקדים את זה במעט.

חזי קוגלר: ניתן יהיה לעשות את זה.

חזי קוגלר: אנחנו כבר יושבים עם הבעלים על ההצעה של המדינה.

חזי קוגלר: המדינה בעצמה צריכה גם להיערך, למצוא את האתרים הנכונים של התשתיות בצפון הארץ.

חזי קוגלר: בשביל ההקמה

אופיר פינס-פז: זאת אומרת, 5-6 שנים מעכשיו.

חזי קוגלר: 5 שנים זה לדעתי ריאלי.

חזי קוגלר: יש אפשרות גם שזה יהיה לפני זה, אם כולנו נזדרז.

אופיר פינס-פז: אז האם השתנתה האסטרטגיה או שאתם עוד הולכים להקים את התחנה הפחמית החדשה הנוספת, באשקלון?

אופיר פינס-פז: או – האם יהיה אפשר לעשות שיקול דעת נוסף בעניין הזה.

חזי קוגלר: הגילוי הזה, כשלעצמו, לא משפיע – לא על לוח הזמנים ולא על תוכנית הקמת פרויקט D באשקלון.

חזי קוגלר: היא צריכה להיות כבר בפעולה של אספקה של חשמל בסביבות 2014, אחרת הצורך של המדינה בדלקים אחרים מכל מקור שהוא, בין שזה גז טבעי, בין ש - - ובין אם דלקים מזהמים יותר יגיע לרמות כאלה שאנחנו חושבים שזה לא ריאלי מבחינת האפשרויות שמדינת ישראל תעמוד בזה, נכון לאותה נקודת זמן ולתכנן את המערכת בהתאם לכך.

דוד כהן: רציתי להדגיש נקודה בסיסית שחיפושי גז ונפט זה לא מהיום למחר, זה לא ספקולציה.

דוד כהן: זה תהליך ארוך וממושך.

דוד כהן: אני רק אציין כמה עובדות.

דוד כהן: אחי המנוח היה מהנדס ההרכבה של תחנת החשמל באשדוד ב- 53.

דוד כהן: ב- 2004 הגענו עם צינור גז לאותה תחנה.

דוד כהן: לקח כמה שנים טובות.

דוד כהן: אני, בשנים 77-87 הייתי דירקטור בחברת הנפט הלאומית, ומזה 4 וחצי שנים יושב ראש, ולא הצלחנו למצוא כמויות גדולות של נפט וגז, למרות שחיפשנו וחיפשנו.

דוד כהן: אחת הסיבות היא שהמאגרים בתוך היבשת במדינת ישראל -רובם סדוקים עקב רעידות אדמה.

דוד כהן: המים שטפו את הנפט והגז וחלקם הפך לזפת.

דוד כהן: עד עכשיו לא מצאו מאגרים רציניים, כולל חלץ.

דוד כהן: בים המבנים יותר גדולים, פחות סדוקים, יותר מבטיחים, אבל יותר יקר לחפש בהם ויותר קשה להפיק מהם.

דוד כהן: התגלית הזו היא רק בראשית הדרך.

דוד כהן: אנחנו צריכים עכשיו לעשות מבחני הפקה.

דוד כהן: אחרי שנעשה מבחני הפקה נעשה קידוח נוסף במקום שנקרא "דלית", כדי לראות אם יש לנו עוד מאגרים בסמיכות ונעשה קידוח אימות, תמר 2, כדי לראות את גודל השדה.

דוד כהן: אחרי כן נצטרך להניח תשתית בעומק מים של 1,600 מ', ולחבר צינור לחוף של 90 ק"מ – זה סיפור לכמה שנים טובות.

דוד כהן: אבל אנחנו מ- 52 בעסק הזה, כמו שאחי המנוח התחיל, בשנת 53, ואנחנו ממשיכים ברצף ומאמינים.

אופיר פינס-פז: יש הערכה מבוססת, מקצועית, לגבי ההיקף של השדה הזה?

דוד כהן: יש הערכות והן תהיינה מבוססות אחרי הסריה של מבחני ההפקה.

אופיר פינס-פז: משרד האוצר, יש לכם לומר משהו בעניין?

אופיר פינס-פז: – לא.

דוד אלמקייס: אנחנו בחברת חשמל מקווים שאכן התגלית הזו תתממש כדי לתמוך במדיניות שקבעה המדינה, שקבע שר התשתיות, ונצליח להגיע ל – 40% בעשור הבא.

אופיר פינס-פז: 40% גז טבעי.

אופיר פינס-פז: מה לגבי הפקת גז באנרגיות מתחדשות או חלופיות?

אופיר פינס-פז: 10%?

דוד אלמקיים: 10%.

אופיר פינס-פז: זה ביחד 50%.

דוד אלמקייס: לעומת כמעט ה- 70% - -

אופיר פינס-פז: ו-50% עדיין מפחם.

דוד אלמקיים: כן.

דוד אלמקיים: עדיין.

אופיר פינס-פז: עם סולקנים או בלי סולקנים?

קריאות: עם.

יעקב גיל: אני מ "מגמה ירוקה".

יעקב גיל: רציתי להעלות נושא שלה

יעקב גיל: ערכתנו יכול להיות איזשהו חסם בשוק הגז – נושא תעריפי החשמל.

יעקב גיל: לפני כחודש בערך דנו ברשות החשמל בבדיקה של התעריף, לנסות לקבוע תעריפים נוספים ובעצם – תעריפי החשמל העתידיים לא כוללים את הנושא של עלויות חיצוניות.

יעקב גיל: בפועל זה יכול לגרום למצב שכדאי יותר, מבחינה כלכלית, לפחות מבחינת החישובים שנעשים בחברת החשמל – זה בעצם מין עיוות כזה שכדאי יותר להקים תחנות פחמיות.

יעקב גיל: לא כוללים עד הסוף את העלויות החיצוניות.

יעקב גיל: רק לפני חודש יצא גם מסמך של המשרד להגנת הסביבה שבעצם עדכן את חישוב העלויות החיצוניות מ – 7 דולר לטון – זו בעצם הערכת חברת חשמל, ל -23 דולר לטון שזסה זה דורש בדיקה מחדש של הכדאיות הכלכלית של הקמת תחנת כוח פחמית.

יעקב גיל: אנחנו חושבים שההליכה לכיוון הפחמיות – ואנחנו לא מדברים רק על D שנמצאת בהליכי אישור סופיים אלא גם על תוכנית של חברת חשמל להקים עוד תחנת כוח פחמית, ובעצם – המשך המגמה הזו יכול לעכב ולמנוע חדירה של גז טבעי לשוק גם בגלל הנושא של התעריפים, וכמובן בגלל הצורך והנחיצות.

יעקב גיל: וזה, כמובן, מבלי שדיברנו על הנושא של חיסכון ואנרגיה.

יעקב גיל: אנחנו רואים תחזיות של הביקושים שחברת חשמל הציגה בתחילת השנה – הן היו מופרזות, ובפועל הביקושים לא הגיעו לרמות שחברת חשמל הציגה.

יעקב גיל: יכול להיות שאם תהיה השקעה מסיבית בחיסכון – הצד הזה של חיסכון יכול להשלים את הצורך בבניית תחנת כוח פחמית, וכן לאפשר להזדרז ועדיין שתהיה תחושת דחיפות כדי להקים תחנות כוח על גז, ולהתקדם עם מיצוי של מאגרים כאלה ואחרים, אבל כל עוד התחנה הפחמית על הפרק העניינים יתנהלו לאיתם, ואנחנו צופים שלא תהיה מוטיבציה גבוהה להחדיר את הגז כמו שעד עכשיו היה, בעצם.

יבגנייה ברנשטיין: עמדת המשרד להגנת הסביבה היא שצריך לטפל בחסכון באנרגיה ובהתייעלות אנגרטית מצד הייצור, גם.

יבגנייה ברנשטיין: לגבי גילוי הגז – קצת מפתיע שמשרד התשתיות לא חושב שצריך לבדוק שוב תוכניות אב ותוכניות פיתוח, כי משהו השתנה, בכל זאת, ואולי יש לבדוק את ההקמה וההפעלה של התחנה שיכול לתת לנו, כפי שדרשנו אז, יישום טכנולוגיות של פחם נקי, של פליטות הרבה יותר נמוכות מאשר שריפת הפחם עצמו.

אופיר פינס-פז: אז למה אתם בעצם, מתוקף תפקידכם וסמכות

אופיר פינס-פז: כם כמשרד ממשלתי לא דורשים דיון מחודש?

אופיר פינס-פז: הרי הוועדה, בעניין הזה, היא לא ועדה של משרד התשתיות, היא ועדה שבראשה עומד משרד הפנים.

אופיר פינס-פז: למה שלא תדרשו, או שאולי דרשתם?

יבגנייה ברנשטיין: בינתיים עוד לא דרשנו, כי הערכות לגבי כמויות הגז, לכמה זמן ולכמה תחנות - שמענו שזה לדורות הבאים ועכשיו שמענו שזה כאילו לא משפיע על היחס בין ייצור מפחם ומגז.

יבגנייה ברנשטיין: זה דורש בדיקה מעמיקה, שאנחנו נפנה למשרד התשתיות בדרישה לבדיקה כזו.

אופיר פינס-פז: ברור.

אופיר פינס-פז: כלומר אין להוציא מכלל אפשרות סבירה שלאחר שהבדיקה תושלם ויידעו בדיוק או פחות או יותר על איזה היקף מדובר , בהחלט סביר להניח שהמשרד יפנה למשרד הפנים בבקשה לפתוח מחדש את העניין.

יבגנייה ברנשטיין: כן, לבדוק את הדברים.

יבגנייה ברנשטיין: לגבי עלויות חיצוניות, לשם הדיוק – לא צריך לבלבל שני דברים: תעריף לחמשל ובדיקת כדאיות בהקמת תחנות כוח.

יבגנייה ברנשטיין: אנחנו, לאורך כל הדרך, בפרויקט D שרץ שנים, בות"ל, דרשנו לאורך כל הדרך להכניס מרכיב עלויות חיצוניות ולא משנה שהעלויות עודכנו לאחרונה.

יבגנייה ברנשטיין: זה לא נלקח בחשבון בכלל.

יבגנייה ברנשטיין: לכן אנחנו בוודאי בעד בדיקת עלויות אמיתיות, כולל עלויות חיצוניות בכל הפרויקטים החדשים, ולבדוק עלויות של הפקת חשמל מגז או מפחם, כי כך אנחנו מתייחסים לכל מיני מרכיבים, כולל – אי אספקת חשמל ושאר הדברים, אבל לא עלויות חיצוניות שזה בעצם ביטוי להשפעה סביבתית ובריאותית במדינה.

איתן מאיר: קודם כל, אם יש גז איכותי ומסחרי בתמר 1 אנחנו שמחים ביותר כי הסיטואציה היום היא שאין גז זמין מאיזשהו ספק, ולפחות בתחנת הכוח שלנו, 500-800 מגה ואט יכולים להגיע לרשת החשמל בהנחה שבעיית הגז תיפתר.

איתן מאיר: זו הבעיה שנותרה לנו כדי להגיע למהלך של ההקמה.

איתן מאיר: אז מעבר לשמחה שיש גילוי כזה, צריך לקחת בחשבון שהמצרים, שהם הספק הרלבנטי כרגע, לא יושבים למשא ומתן.

אופיר פינס-פז: על מה?

איתן מאיר: על אספקת גז.

איתן מאיר: הם לא יושבים למשא ומתן.

אופיר פינס-פז: אבל הם מספקים.

איתן מאיר: הם מספקים כרגע רק לחברת חשמל, ויעידו אנשי חברת חשמל שהם מספקים פחות ממה שהם התחייבו.

איתן מאיר: מעבר לזה הם מנסים לפתוח את כל ההסכמים שהיו להם עד לרגע זה.

איתן מאיר: אנחנו מנסים בכל דרך להגיע אתם למשא ומתן ובינתיים זה לא צלח.

איתן מאיר: פה יכול להיות שהמדינה יכולה לעשות עוד כמה מהלכים כי זו הרי לא בעיה של חברה פרטית זו או אחרת, זו בעיה של המדינה.

איתן מאיר: ככל שיהיה גז זמין ממקור זה או אחר – כך יקומו תחנות כוח יותר מהר, והרי זו מגמה של כולם.

איתן מאיר: אז בשורה התחתונה, לפחות אנחנו נמצאים במצב שהגז זו הבעיה האחרונה שנותרה.

איתן מאיר: אין כרגע ספק גז רלבנטי.

איתן מאיר: הלוואי שתמר 1 יהיה מחר בבוקר.

אופיר פינס-פז: מה אתה אומר על זה, מנכ"ל משר התשתיות?

אופיר פינס-פז: לגבי העובדה שאין ספק זמן זמין אלא רק קצת לחברת חשמל, בוודאי לא לכל הדברים החדשים.

חזי קוגלר: אני סומך על ההנחה של - - להגיע לסיכומים מסחריים על תנאי אספקה של גז לפרויקט שלו, שזה פרויקט שהמדינה בהחלט מייחסת לו חשיבות רבה.

חזי קוגלר: אני לא בטוח שאני שותף להערכה שאין ספקים נכון להיום לטווח הארוך שלא מסוגלים וגם לא מוכנים לספק את הגז, ואני כמובן לא שותף לדיונים המסחריים בין השותף לבין היזם, ככל שיש בעיות כמובן, שהמדינה יכולה לסייע כדי להפשיר את המצב הזה, אנחנו, כפי שהמנכ"ל יודע – נמשיך לעשות את זה.

אופיר פינס-פז: אני מודה לך, אני מבין שאתה נפרד מאתנו כרגע.

איתן פרנס: אני רוצה לומר כמה דברים בקשר לאנרגיות המתחדשות והחשיבות בפיתוח משק של גז טבעי בישראל, ונשים את זה כאן על השולחן – בישראל לא יהיה משק רציני של אנרגיות מתחדשות אם לא יהיה משק של גז טבעי, בגלל הנקודה הטכנית היחידה של ניהול רשת החשמל, והאפשרות לכבות טורבינות גז, להדליק אותן ולווסת, ולהתאים ביחד את היצרנים הכבדים של האנרגיה המתחדשת – זו הדרך היחידה היום הידועה לנהל משק של אנרגיות מתחדשות.

איתן פרנס: ככל שיהיה משק גז מפותח יותר של גז טבעי בישראל, כך יהיה קל יותר להחדיר את היצרנים של האנרגיה המתחדשת בהיקפים גדולים.

אופיר פינס-פז: עוד מישהו רוצה להעיר, לפני הסיכום?

יורם רונדשטיין: לגבי העלויות החיצוניות – בהקשר של בדיקת תוכניות פיתוח לטווח ארוך, משרד התשתיות הלאומיות בהחלט מכניס לתוך התחשיבים את נושא העלויות החיצוניות.

יורם רונדשטיין: לאחרונה המשרד להגנת הסביבה אמנם עדכן את העלות של CO2, בין היתר, שעל זה היתה מחלוקת בינינו, ואני רוצה להגיד שבטווח המחירים שהמשרד להגנת הסביבה קבע, ואנחנו אימתנו את זה גם עם גורמים שעוסקים בסחר בפליטות שהמחיר נע בעקבות 21 דולר, אז במחיר הזה אין שינוי במועד כניסת התחנה הפחמית.

אופיר פינס-פז: אז אני אסכם,

אופיר פינס-פז: ברשותכם – ייצור חשמל הוא אחד המרכיבים הכי דרמטיים מבחינה סביבתית.

אופיר פינס-פז: יש לו השפעה גדולה גם על זיהום אוויר ובעיקר על יצירת גזי חממה שתורמים להתחממות כדור הארץ על כל המשתמע, אולי ייצור החשמל הוא הגורם המרכזי בהקשר הזה.

אופיר פינס-פז: לכן הוא כל כך משמעותי בדיון הסביבתי אסטרטגי של מדינת ישראל.

אופיר פינס-פז: המגמות לא טובות אצלנו, הן נמצאות בעליה דרמטית ואני חושב שצריך לעשות בעניין הזה שינויים.

אופיר פינס-פז: נדמה לי שמשרד התשתיות הלאומית יוצא מנקודת הנחה שהגילוי החדש לא יעלה ולא יוריד, מכל מיני שיקולים.

אופיר פינס-פז: אין לנו ברירה אלא להמתין ולדעת מה היקף הגילוי ומה המשמעויות שלו, מכל הבחינות.

אופיר פינס-פז: אין ספק שרצוי לישראל לעשות שימוש בגז טבעי על פני פחם, אין בכלל שאלה.

אופיר פינס-פז: אני מקווה מאד שאכן מדובר במרבץ גז בהיקפים גדולים כפי שחושבים.

אופיר פינס-פז: אני מאד שמח על העמדה של המשרד להגנת הסביבה שבעצם הודיע כאן שבמידה ואכן יהיה מדובר בעניין אסטרטגי ולא איזושהי כמות בשוליים.

אופיר פינס-פז: , כל הדיון בוועדה הרלבנטית – בות"ל, ייפתח מחדש בכל מה שקשור לצורך בהקמת תחנה פחמית חדשה.

אופיר פינס-פז: גם שאלת המחיר חייבת להיבדק עד הסוף.

אופיר פינס-פז: לא יכול להיות שלא יקחו בחשבון עלויות חיצוניות – זה סוג של רמייה עצמית.

אופיר פינס-פז: כדאי שהמספרים יהיו חדים וברורים בפני מקבלי ההחלטות.

אופיר פינס-פז: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי העניין הזה.

אופיר פינס-פז: אנחנו נשמח להיווכח שאכם מדובר בגילוי בעל משמעות אסטרטגית למשק האנרגיה והסביבה בישראל.

אופיר פינס-פז: אני לא נכנס עכשיו לכמויות, לרווחים, לזיכיונות ולהולכה ולא לעוד הרבה שאלות כמו הפקה.

אופיר פינס-פז: הבה מאד שאלות יש, וזה לא הזמן לדון בהן.

אופיר פינס-פז: אני מוטרד ממה שאיתן מאיר אמר, ולא רק כאן בוועדה, אלא גם בעבר – אני לא מרגיש שהממשלה באמת ערה לעניין-.

אופיר פינס-פז: יכול להיות שהיא כן ערה והיא כן עושה, רק שהתוצאות הן לא התוצאות המקוות.

אופיר פינס-פז: יכול להיות שיש ויכוח יותר גדול עם המצרים, כך אני מתרשם, לפחות, בעניין הזה.

אופיר פינס-פז: אין ספק שהתלות – לאו דווקא מצרים – התלות בכלל, במדינה שמספקת, וראיתם רק לפני כמה זמן מה רוסיה עשתה לאוקראינה -זה כסף גדול, זה עניינים אסטרטגיים.

אופיר פינס-פז: אנחנו יודעים שדברים מהסוג הזה גוררים לא פעם ולא פעמיים פתיחת הסכמים, ניסיון לכיפופי ידיים, ניסיון למיקסום רווחים.

אופיר פינס-פז: הדברים האלה קורים בעסקים, וודאי שכדאי מאד שלא נהיה תלויים רק בגורם אחד ומהבחינה הזו אני בהחלט בעד לפתח את כל המערכות.

אופיר פינס-פז: לגבי האנרגיה החליפית – אני מוכרח להודות שהפסקתי להתרשם מיעדים.

אופיר פינס-פז: אין עמידה ביעדים.

אופיר פינס-פז: לא רק שאין עמידה ביעדים, אין אפילו עמידה שקרובה ליעדים.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להזכיר שכשהמדינה קבעה שב-2007 יגיעו ל – 2% שימוש באנרגיה חליפית, הגענו ל – 0.1%.

אופיר פינס-פז: אז מי תוקע לידינו שכשהמדינה אומרת 10% נהיה ב- 10%?

אופיר פינס-פז: אני מקווה שלא נהיה ב – 1% בעוד עשור.

אופיר פינס-פז: אוי ואבוי לנו ולנשמתנו אם כך יקרה: תשכחו מה-OECD ומהרבה דברים שאנחנו רוצים להיות מחוברים אליהם, כמו האו"ם ומערכות אחרות שעוסקות בדברים האלה – קיוטו, קופנהאגן וכל הדברים האלה.

אופיר פינס-פז: זה הכל יהיה על הקרח.

אופיר פינס-פז: בכל אופן, אנחנו רואים בזה עניין אסטרטגי מכל הבחינות שבעולם.

אופיר פינס-פז: אל"ף, מבחינת הסביבה הישראלית, בי"ת, מבחינת המאמץ העולמי.

אופיר פינס-פז: ישראל יכולה וצריכה להיות במקומות האלה, ואני רק חושש מדבר אחד: אנחנו כל הזמן נמצאים במגמה של עליה בהפקת גזי חממה והנפילה עלולה להיות מאד כואבת.

אופיר פינס-פז: אתם יודעים שכאשר קופצים מקומה ראשונה אפשר עוד לנחות על הרגליים.

אופיר פינס-פז: כשקופצים מקומה עשירית זה ריסוק איברים.

אופיר פינס-פז: יכול להיות שיגיע רגע שהעולם יעצור אותנו, ויגיד שאין יותר פחם במדינות מפותחות.

אופיר פינס-פז: נגמר הסיפור.

אופיר פינס-פז: יגדירו אותנו כמדינה מפותחת.

אופיר פינס-פז: אני מאד מוטרד, גם ראיתי מספרים במשרד להגנת הסביבה – איפה אנחנו ואיפה העולם.

אופיר פינס-פז: זה שהעולם נתן לנו הפסקה של כמה שנים זה לא אומר שצריך להתנהג כמו מדינת עולם שלישי.

אופיר פינס-פז: צריך לגלות קצת אחריות, צריך להבין שקיבלנו חלון הזדמנויות להתיישר בעניין של גז החממה, ולא להמשיך ולפתוח פערים.

אופיר פינס-פז: וזה ממש לא קורה.

אופיר פינס-פז: אני לא יודע מה אתם חושבים שיקרה בקופנה

אופיר פינס-פז: גן – זה השנה, ולפי דעתי על ישראל יחולו חובות מאד מרחיקות לכת בהקשרים האלה.

אופיר פינס-פז: מאיזה קומה אתם רוצים שנקפוץ?

אופיר פינס-פז: זה כבר יהיה מצב שלהגיע ליישור קו עם העולם – צריכה להיות הפסקת חשמל של שנה במדינה.

אופיר פינס-פז: תבינו פשוט איפה אנחנו עומדים.

אופיר פינס-פז: יכול להיות שצריך לטפל בזה אחרי הבחירות.

אופיר פינס-פז: אני מודה לכם שבאתם, נמשיך לעקוב אחר ההתפתחויות.

אופיר פינס-פז: תודה רבה וברכות על הגילוי.

אופיר פינס-פז: הישיבה הזו נעולה.