ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 947, 2009-01-21 10:00

אבישי ברוורמן: בוקר טוב.

אבישי ברוורמן: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

אבישי ברוורמן: על סדר היום: ההשלכות הכספיות בגין המצב הביטחוני.

אבישי ברוורמן: אני ממתין כבר 11 דקות לנציגי האוצר.

אבישי ברוורמן: אתם באתם מרחוק ואני חושב שצריך לכבד את הזמנים ולכן אני אתחיל בדיון.

אבישי ברוורמן: כהערת פתיחה אני רוצה לומר כמה מילים לגבי המצב במדינת ישראל ואחר כך אעבור לנושא שעל סדר היום: ההשלכות הכספיות בגין המלחמה והמצב הביטחוני שהיה בדרום.

אבישי ברוורמן: חשוב לי מאוד שנציגי האוצר יקשיבו לכל האנשים שבאו מהדרום.

אבישי ברוורמן: אני מודיע מראש שאנחנו דורשים שהתקנות יוגשו עד סוף החודש הזה.

אבישי ברוורמן: ב-1 לפברואר אני מבקש שהתקנות תהיינה מוכנות ויובאו לוועדה.

אבישי ברוורמן: אני רוצה להתחיל בהערה כללית.

אבישי ברוורמן: אני חושב שבמדינת ישראל, כמו במקומות רבים בעולם, לא הבינו את חומרת המשבר הכלכלי.

אבישי ברוורמן: אני אומר זאת כרגע מבלי להתייחס למלחמה ב"עופרת יצוקה".

אבישי ברוורמן: המשבר הכלכלי בארצות-הברית עוד עלול להיות חמור מזה שהיה בשנות ה-30.

אבישי ברוורמן: ישנם פרופסורים לכלכלה שאמרו שבסך הכול אנחנו נשמור פה ובארצות-הברית על איזה גירעון והכול יסתדר.

אבישי ברוורמן: רבותיי, ברק אובמה נבחר אתמול.

אבישי ברוורמן: השנה שנתיים הבאות יהיו קשים מנשוא ואני לא רואה פיתרונות קלים.

אבישי ברוורמן: לכן, המאבק הראשון למניעת המשבר כמו זה של שנות ה-30 הוא מאבק באבטלה.

אבישי ברוורמן: ברור שבעתיד הדברים האלה יביאו לאינפלציה.

אבישי ברוורמן: ברור שיצטרכו לעשות דברים לגבי החוב הגדול.

אבישי ברוורמן: זה יקרה בעתיד אבל כרגע בעולם כולו המלחמה היא למנוע את המשבר הגדול על ידי מלחמה באבטלה, נוכח קריסת המערכות הפיננסיות בארצות-הברית.

אבישי ברוורמן: לצערי, שר האוצר במדינת ישראל מתנהג כאילו ישראל היא "עם לבדד ישכון ובגויים לא יתחשב".

אבישי ברוורמן: ישראל היא נגזרת של כל מה שקורה בעולם והמשבר הכלכלי החמור ביותר שהיה בעולם מאז שנות ה-30 ישפיע בענק כבר בשנה הבאה.

אבישי ברוורמן: מכיוון שב-2008 לא הרחבנו תקציב והתחלנו לריב על מיליארד, על שני מיליארד, על עזרה לעסקים קטנים, הרי שאת המחיר ישלמו בעיקר העסקים הקטנים והפריפריה, שגם לא נהנתה מפירות הצמיחה, ומצבם יהיה קשה מנשוא.

אבישי ברוורמן: אותם שמרנים, שהובילו את העולם והובילו את הממשלה בישראל, הם האחראים מכיוון, שלדעתי, הם לא הבינו את חומרת המשבר.

אבישי ברוורמן: לכך נוספה מלחמת "עופרת יצוקה".

אבישי ברוורמן: בדרום שמעו הרבה מאוד סיסמאות אבל כל הממשלות בעבר לא הביאו לבניית מפעלים ולא עזרו לדרום.

אבישי ברוורמן: דה-פקטו בנינו מדינה משגשגת בתל אביב אבל בפריפריה, דהיינו בנגב ובגליל, אנשים עוזבים כי מפעלים לא נבנים.

אבישי ברוורמן: המחיר שהדרום ספג במלחמה ייצר פוקוס מחדש.

אבישי ברוורמן: שדרות ועוטף עזה תמיד סבלו אבל לא היתה התייחסות כל כך גדולה.

אבישי ברוורמן: היום, לאור ההרחבה של המעגל, פתאום התחילו להבין ולהסתכל עוד פעם על הדרום.

אבישי ברוורמן: אנחנו פותחים את הדיון הזה בדרישה ברורה לפתוח במאבק לכלכלה אחרת, לכלכלה הוגנת, לכלכלה שמתרכזת בפריפריה.

אבישי ברוורמן: גם ללא המלחמה בדרום היו צריכים לחתוך פה בירוקרטיה ולהעביר תקציבים משמעותיים, קל וחומר לאור המלחמה בדרום.

אבישי ברוורמן: אני פותח את הדיון הזה.

אבישי ברוורמן: אני עדיין מחכה לנציגי האוצר.

אבישי ברוורמן: לפני 10 דקות הודיעו לי שהם בדרך.

אבישי ברוורמן: אני שומע שיהודה הגיע.

אבישי ברוורמן: אני מעריך את יהודה ואת אנשי האוצר.

אבישי ברוורמן: אני מסתכל על הציבור שנמצא פה - - -

יצחק זיו: זה מראה את הזלזול לכל אורך הדרך.

אבישי ברוורמן: אני לא יודע.

אבישי ברוורמן: אם רוביק דנילוביץ יכול להגיע מבאר-שבע וגם חברים אחרים מהדרום הצליחו להגיע בזמן, אפשר לצפות מאנשי האוצר, שנמצאים 5 דקות מכאן, שיגיעו גם כן בזמן.

אבישי ברוורמן: הדיון הזה ייפתח בהצגה ברורה של מדיניות האוצר והממשלה לגבי עלות המלחמה והצעדים הספציפיים שיינקטו.

אבישי ברוורמן: יהודה, אתה יודע שאני אוהב אותך אבל הציבור פה מחכה לך כבר רבע שעה.

אבישי ברוורמן: בדרך כלל אתה מגיע בזמן.

יהודה נסרדישי: אני מתנצל.

אבישי ברוורמן: יהודה, אני חוזר על הדברים שאמרתי.

אבישי ברוורמן: אמרתי שהמשבר הכלכלי, גם בלי המלחמה, חמור בצורה בלתי רגילה.

אבישי ברוורמן: הפריפריה נפגעה עוד לפני המלחמה.

אבישי ברוורמן: הפריפריה בשדרות ובעוטף עזה נפגעה כבר לפני שנים רבות.

אבישי ברוורמן: ביקשנו שעד סוף החודש הזה , עד ה-1 לפברואר, תגישו לנו את התקנות בזריזות ובמהירות כדי שנוכל לאשר אותן.

אבישי ברוורמן: הבאנו לכאן את כל הציבור מהדרום כי רצינו שלפני שאתה מביא לנו את כל התקנות, תשמע את הציבור בצורה מאוד מאוד ברורה, תעביר את הדברים לשר האוצר כדי שב-1 לפברואר נגיע להחלטות שנותנות לפחות את הדחיפה המינימאלית שמגיעה לדרום.

אבישי ברוורמן: כל זאת מעבר למאמץ שניאלץ לעשות בממשלה הבאה כדי לשנות את כל המדיניות השמרנית שפגעה במדינת ישראל ובדרום.

אמנון כהן: יש לי הצעה לסדר.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, ב-31.12 פג תוקף התקנות של משמרות שנייה ושלישית, שנתן זיכוי של כ- 15% לעובדים.

אמנון כהן: אם לא נחדש את התקנות, נפגע באותה אוכלוסייה שעובדת במשמרות.

אמנון כהן: הייתי רוצה לדעת למה לא מאריכים את זה לשנה החדשה?

אמנון כהן: אבקש שתתייחס גם לכך.

אבשלום וילן: האם נציגי אגף התקציבים נמצאים?

מיכל צוק: אני רכזת התעסוקה באגף התקציבים.

אבישי ברוורמן: אני מכבד אותך, אבל אני חושב שגם רמי היה צריך לכבד אותנו בנוכחותו.

אבישי ברוורמן: יהודה, בבקשה.

יהודה נסרדישי: בוקר טוב לכולם.

יהודה נסרדישי: אדוני היושב ראש, יצא לנו לפגוש חלק מהאנשים שיושבים פה בדיונים שהתקיימו בסוף השבוע.

יהודה נסרדישי: ברשותכם, בתחילה אולי אכנס למספר נתונים או למספר מהלכים ולעבודה של רשות המיסים ומס רכוש ב-21 ימי הלחימה.

יהודה נסרדישי: סך הכול ישנן 1900 תביעות בגין הנזק הישיר.

יהודה נסרדישי: 1,580 תביעות עוסקות במבנים, כאשר 944 מהן בשיקום עצמי.

יהודה נסרדישי: יש לנו שני מסלולים שיקום.

יהודה נסרדישי: חברות משקמות זה 609 תביעות נוספות.

יהודה נסרדישי: מעבר לזה היו לנו פגיעות ב-327 רכבים.

יהודה נסרדישי: בתחום החקלאות - - -

שלי יחימוביץ': זה הכול תביעות ספציפיות?

יהודה נסרדישי: כן.

יהודה נסרדישי: יש לנו 52 תביעות בתחום החקלאות.

יהודה נסרדישי: יש עוד 25 תביעות, שטרם הוגשו, אבל אנחנו יודעים עליהן.

יהודה נסרדישי: חלק מהתושבים לא היו בבית וכעת הם חוזרים.

יהודה נסרדישי: סך הכול יש 1903 תביעות.

יהודה נסרדישי: לגבי המערכת שאני מייצג, אני חייב לציין שמבחינה לוגיסטית היינו ערוכים מבעוד מועד.

יהודה נסרדישי: עבדכם הנאמן היה שם יום וחצי בשבוע, יום שישי ועוד יום, כדי להיות בשטח עם האנשים.

יהודה נסרדישי: אנשי רשות המיסים בכלל ואנשים של מס רכוש, שהיא חטיבה בתוך רשות המיסים, עשו עבודת קודש, עבודה טובה ונפלאה.

יהודה נסרדישי: הם היו במקום האירוע מייד כשנפל גראד או טיל.

יהודה נסרדישי: הם היו קשובים לאנשים.

יהודה נסרדישי: באשדוד, למשל, הייתי נוכח בנפילת גראד.

יהודה נסרדישי: אחרי שהפסקת האש נכנסה לתוקפה, פינינו 38 משפחות, לאחר חוות דעת של מהנדס שהמבנה לא היה ראוי למגורים.

יהודה נסרדישי: שיכנו אותם במקומות שבהם יש לנו איתם חוזים מראש, בתל אביב, נתניה ורמת גן.

יהודה נסרדישי: נכון לבוקר זה, מתוך 38 המשפחות נותרו 18 משפחות בבתי מלון ואנחנו נמצאים איתן בקשר.

יהודה נסרדישי: מיניתי אדם שמטפל במשפחות האלה והוא נמצא איתן בקשר ישיר.

יהודה נסרדישי: אנחנו אמורים למצוא להן דירות חלופיות בשכירות עד אשר ביתן ישוקם.

יהודה נסרדישי: מעבר לזה היו לנו שני מוקדים.

יהודה נסרדישי: מוקד אחד באשקלון, שבסופו של דבר לא נפתח והמוקד בשדרות, שהיה פתוח 24 שעות ביממה ותמיד היו בו 6 אנשים בכוננות.

יהודה נסרדישי: אכן עברנו את התקופה הזאת בנחישות וברגישות כלפי האנשים.

יהודה נסרדישי: פה מגיעות תודות וברכות לאנשי הרשות.

יהודה נסרדישי: אני עומד בראש המערכת אבל האנשים האלו עשו עבודת קודש.

יהודה נסרדישי: זה לגבי הנזקים הישירים.

אבשלום וילן: יש לך הערכה מה הנזק הישיר בכסף?

יהודה נסרדישי: זאת נקודה שחשוב להתייחס אליה.

יהודה נסרדישי: כל מי שרוצה מקדמה, אם זה בשיקום עצמי, אנחנו נותנים מקדמה עד ל-50%-60% מהנזק שנגרם לו.

יהודה נסרדישי: אנחנו נותנים את זה באופן מיידי.

יהודה נסרדישי: לגבי הנזקים הקטנים, אם זה משקופים, דלתות וחלונות אנחנו תיקנו אותם.

יהודה נסרדישי: אגב, היו לנו חוזים וגייסנו 30 שמאים ו-5 מהנדסים.

יהודה נסרדישי: כל זה היה בתוך מערכת הלוגיסטיקה שבנינו מייד.

יהודה נסרדישי: כבר ביום חמישי התחלתי להתארגן כדי להתמודד עם כל הסיטואציות הצפויות.

יהודה נסרדישי: למה אין לי הערכות?

יהודה נסרדישי: כי הרצנו את השמאים ממקום למקום, כולל מהנדסים, על מנת שיתנו אישור לתקן נזקים, אם זה בשיקום עצמי או על ידי החברות המשקמות.

יהודה נסרדישי: אנחנו עובדים עם חברת "עמיגור" ויש לנו את חברת "פרטו", שמשגיחה על טיב השיקום.

יהודה נסרדישי: אנחנו נותנים בחירה חופשית.

יהודה נסרדישי: אין לי את הכימותים של הסכומים.

יהודה נסרדישי: קודם כל רצנו לתת מענה מיידי לאותם אנשים שביתם נפגע.

יהודה נסרדישי: מיותר לומר שכשבית מקבל פגיעה ישירה המשפחה נמצאת בהלם וקודם כל אתה צריך לדאוג לאנשים.

יהודה נסרדישי: בדירות שיצאו מכלל שימוש לחלוטין מייד הצבנו שמירה.

יהודה נסרדישי: השאלנו שומרים מהעיריות ואחר כך נחזיר להן את העלות שלהם.

יהודה נסרדישי: יש שומר שמופקד על הבית על מנת שלא ייגרם נזק לתכולה של הבית.

יהודה נסרדישי: אישית הייתי בקשר עם כל ראשי הערים באזור, לפחות פעם פעמיים בשבוע.

יהודה נסרדישי: ביקרתי בעיריות השונות וכך עברנו את שלושת השבועות של הלחימה.

יהודה נסרדישי: אם עד עכשיו רצנו לעשות שמאויות ורצנו לכל גראד וטיל שנפל, העבודה כרגע היא עבודה שיקומית.

יהודה נסרדישי: אתמול קיימתי ישיבה והקמנו צוות שיקום שיעקוב אחר הטיפול.

יהודה נסרדישי: אני מקווה שזה מאחורינו.

יהודה נסרדישי: זה לגבי הנזק הישיר.

יהודה נסרדישי: לגבי הנזק העקיף.

יהודה נסרדישי: קיימנו דיון ראשוני, שבו השתתפו גם יהודה שגב וגם יהודה טלמון, אגף התקציבים ורשות המיסים.

יהודה נסרדישי: ישבנו שלשלום בערב.

יהודה נסרדישי: יש רעיונות כלליים ומסגרת לפיצוי שיהיה.

יהודה נסרדישי: אין סיכומים סופיים אבל בפיצוי העקיף יהיו 3 מסלולים.

יהודה נסרדישי: כל המסלולים יהיו מסלולים ירוקים והם כוללים: מסלול שכר, מסלול הוצאות ומסלול מחזורי.

יהודה נסרדישי: אדוני, אמרתם שאתם רוצים שהתקנות ייצאו.

יהודה נסרדישי: גם אנחנו רוצים שהתקנות ייצאו.

יהודה נסרדישי: אגב, אנחנו צריכים שיהיו לנו נתונים.

יהודה נסרדישי: אם אנחנו מדברים על נושא של פיצוי במסלול המחזורים, אז אנחנו צריכים לעשות השוואה בין מחזורים שהיו בתקופה מסוימת לתקופה של עכשיו.

יהודה נסרדישי: כל המלחמה היתה בדצמבר.

יהודה נסרדישי: וגם אם אני רוצה, אין בידי הדיווחים של חודש דצמבר.

יהודה נסרדישי: לכן אנחנו צריכים לקבל נתונים.

יהודה נסרדישי: אנחנו ברשות המיסים ערוכים לפעולה.

יהודה נסרדישי: עכשיו אנחנו עסוקים בחקיקה עצמה.

יהודה נסרדישי: בועז ומיכה לא נמצאים פה כי הם יושבים ומכינים את החקיקה.

יהודה נסרדישי: אנחנו מנסים לאתר מקום שבו יוקם המוקד שיטפל בבקשות האלה; איזה כוחות אדם נדרשים לנו; מחשוב המוקד וכדומה.

יהודה נסרדישי: אנחנו הולכים לבנות מספר מקומות באשקלון ובאשדוד ואולי גם בבאר-שבע, שבהם אפשר יהיה להגיש את התביעות.

אמנון כהן: המודל הוא כמו שהיה בצפון?

יהודה נסרדישי: אני מכיר את הצפון ואני מכיר מודלים אחרים.

יהודה נסרדישי: ישנם 3 מסלולים וזה סוכם, דהיינו, מסלול שכר, מסלול מחזורים ומסלול הוצאות.

יהודה נסרדישי: אלה שלושת המסלולים שיהיו.

יהודה נסרדישי: אנחנו נימנע ממסלולים אדומים.

יהודה נסרדישי: יש מספר ענפים ספציפיים שצריך לתת עליהם את הדעת כמו חקלאות, בניה, אולמות.

יהודה נסרדישי: אלה הם דברים שבשוליים - - -

אבישי ברוורמן: שאלת הבהרה.

אבישי ברוורמן: נניח שאדם לא רוצה לעבור במסלול ירוק.

אבישי ברוורמן: הוא מוכן לחכות שנתיים ולעבור אחר כך במסלול אדום.

אבישי ברוורמן: מדוע לא תיתן לו את האפשרות הזאת?

יהודה נסרדישי: אנחנו נותנים מגוון של מסלולים.

יהודה נסרדישי: כשאתה נכנס לסופר-מרקט או לחנות כדי לקנות בגד אומרים לך שיש לך שלושה מוצרים שאתה יכול לבחור ביניהם.

יהודה נסרדישי: יש לנו מסלולים מהירים ואנחנו לא רוצים למשוך אותם לאורך שנים.

אבישי ברוורמן: נניח ש-10% מהאנשים טוענים שהם לא עומדים בדיוק בקריטריונים ומבקשים אופציה ללכת לאדום ארוך במקום ירוק מהיר.

יהודה נסרדישי: ראשית, אין לו את הנתונים.

יהודה נסרדישי: הדוח של 2008 והנתונים לא יהיו בידינו.

יהודה נסרדישי: אנחנו לא נמצאים במסלולים האדומים.

יהודה נסרדישי: לעניין ניסוח התקנות.

יהודה נסרדישי: אני לא יודע אם זה יהיה בדיוק ב-1 לפברואר.

יהודה נסרדישי: גם אנחנו רוצים להאיץ ולקדם את זה.

יהודה נסרדישי: יושב עכשיו צוות כלכלי ומשפטי שמנסח את התקנות.

יהודה נסרדישי: במקביל, אנחנו כבר מכינים טיוטות של הוראות הביצוע לאותם הפרקים.

יצחק זיו: חייבים לתחום את זה בזמן.

יהודה נסרדישי: צריך לעשות חקיקה טובה ונכונה כדי שלא יהיו תקלות.

יהודה נסרדישי: אנחנו מקווים שבסוף ינואר תחילת פברואר נביא את זה לחקיקה.

אבישי ברוורמן: חשוב מאוד שנצליח להעביר את זה בשבוע הבא.

יהודה נסרדישי: אני מסופק אם זה יהיה בשבוע הבא.

יהודה נסרדישי: יש לנו גם את משרד המשפטים.

אבישי ברוורמן: אני יודע את זה.

אבישי ברוורמן: תמיד יש את ה"וויה דה לה רוזה" של התהליך.

אבישי ברוורמן: צריך טיפה לקצר אותו.

יהודה נסרדישי: אנחנו לא לבד.

אבישי ברוורמן: הבעיה היא משרד המשפטים?

יהודה נסרדישי: לא.

יהודה נסרדישי: אנחנו עובדים עם אגף התקציבים - - -

אבישי ברוורמן: אני פונה שוב לאגף התקציבים.

אבישי ברוורמן: אני יודע שאתה תעשה את זה במהירות, אני פונה לגורמים האחרים להחיש את הפעולה.

יהודה נסרדישי: אדוני היושב ראש.

יהודה נסרדישי: מסגרת הפיצויים נקבעה.

יהודה נסרדישי: הצוותים שלנו, הן באגף התקציבים, הן ברשות המיסים ובמחלקות הכלכליות, עסוקים עכשיו בכתיבת התקנות ובדברי הסבר.

יהודה נסרדישי: אבל, אני לא לבד.

יהודה נסרדישי: יש לי משוכה נוספת שהיא משרד המשפטים.

אבישי ברוורמן: יש כאן מישהו במשרד המשפטים?

טמיר כהן: הם הוזמנו.

יהודה נסרדישי: אנחנו נעשה הכול כדי להאיץ ולהביא את זה בהקדם האפשרי.

יהודה נסרדישי: אני רוצה להתייחס לשאלה לגבי העבודה במשמרות.

יהודה נסרדישי: ב-2008 הכרזנו שלא נאריך את תוקף התקנות.

יהודה נסרדישי: אמרו שצריך לתת התראה ולכן הארכנו את תוקף התקנות לשנה נוספת שהסתיימה ב-31.12.2008.

יהודה נסרדישי: אכן באמת לא עסקנו בהארכה נוספת.

יהודה נסרדישי: השאלה היא, מה עולה מתקנון הכנסת?

יהודה נסרדישי: מה קורה אם התקנה לא הוארכה?

ראובן ריבלין: זה לא עניין של תקנון הכנסת.

ראובן ריבלין: זה העניין של החוק עצמו.

ראובן ריבלין: בלי הארכה היא לא קיימת.

אמנון כהן: יהודה, אני מעלה את הדבר בגלל המלחמה.

אמנון כהן: בעולם הגלובאלי יש בעיה כלכלית, גם עברנו מלחמה קשה, בעיקר באזור הדרום.

אמנון כהן: ריך לתת לאותם האזורים ולאותם המפעלים את האפשרות לעבוד במשמרות ולצמצם את הפיגור בלוח הזמנים בגלל המלחמה.

אמנון כהן: אולי להוציא הוראת שעה להמשיך לעוד חצי שנה או ל-8 חודשים, אולי רק לאזור הדרום.

אמנון כהן: אני מבקש לשקול זאת.

יהודה נסרדישי: אנחנו בודקים את הנושא יחד עם הפרקליטות.

יהודה נסרדישי: סעיף 38א לחוק היסוד קובע שאם נכנסת לסיטואציה של בחירות וישנה תקנה שאתה לא עשית בה שינוי, יכול להיות שמכוח אותה הוראה היא מוארכת בשלושה חודשים או יותר.

יהודה נסרדישי: הנושא הזה נמצא בבדיקה.

אבישי ברוורמן: רבותי, אתן בתחילה רשות דיבור לחלק מהאורחים.

אבישי ברוורמן: רשות הדיבור לראש עיריית באר-שבע מר רוביק דנילוביץ.

רוביק דנילוביץ: תודה לאדוני היושב ראש על הדיון החשוב הזה.

רוביק דנילוביץ: בשם כל ראשי הרשויות אני רוצה להודות לכל חברי הכנסת שנמצאים כאן, על התמיכה והליווי.

רוביק דנילוביץ: בניגוד לאחרים, אנחנו לא מתייחסים לזה בציניות.

רוביק דנילוביץ: זה חיזק אותנו מוראלית ומנטאלית ובאמת תודה רבה לכולכם.

רוביק דנילוביץ: הדיון כאן היום חשוב ואפילו מכריע למערכה הבאה.

רוביק דנילוביץ: אנחנו רוצים מאוד שלא תיפתח מערכה נוספת אבל אנחנו עם ראייה מאוד מפוכחת.

רוביק דנילוביץ: אנחנו יודעים באיזו מציאות ישראלית אנחנו חיים ולכן הדיון כאן מאוד חשוב כי הדרום נכנס למצב חדש לחלוטין.

רוביק דנילוביץ: אנחנו מדברים גם על שגרה שונה.

רוביק דנילוביץ: אגב, אחד הדברים שמאוד חששנו מהם אלה אזעקות השווא.

רוביק דנילוביץ: היום ב-2 לפנות בוקר העירה אזעקת שווא את העיר באר-שבע.

רוביק דנילוביץ: אתם צריכים להבין שהמציאות השתנתה לחלוטין.

רוביק דנילוביץ: אנשים פוחדים, אנשים חוששים.

רוביק דנילוביץ: אני מניח שמערכת החינוך לא תהיה מלאה היום בגלל אותה אזעקה.

רוביק דנילוביץ: לכל דבר יש השלכות.

רוביק דנילוביץ: אני אומר את הדברים האלה כי תושבי הדרום, ואחר כך מנהיגי הדרום, נהגו בצורה מופתית.

רוביק דנילוביץ: הם נתנו שקט לדרג המדיני והצבאי לפעול כראות עיניהם כדי להשלים את המבצע הזה על הצד הטוב ביותר.

רוביק דנילוביץ: יש לזה משמעות מאוד מרחיקת לכת.

רוביק דנילוביץ: אם לא יהיו פיתרונות הולמים ויעילים לבעיות - הבעיות הן גדולות ואני מניח שחבריי ראשי הערים יציגו אותן.

רוביק דנילוביץ: הבעיה תהיה במערכה הבאה.

רוביק דנילוביץ: אני מדבר על החוסן הלאומי שמורכב מהרשויות המקומיות, מהאזרחים, מהמערכת העסקית שנפגעו.

רוביק דנילוביץ: לא מדובר רק בהשלמת השכר לעובדים אלא גם באובדן הכנסות.

רוביק דנילוביץ: לחלק מהאנשים, לעסקים הקטנים, זאת קטסטרופה.

רוביק דנילוביץ: הרבה עסקים קטנים נמצאים על סף סגירה.

רוביק דנילוביץ: בסך הכול מדובר ב- 3 שבועות אבל זה נמצא לפתחם של ראשי הרשויות.

רוביק דנילוביץ: אנשים יודעים שהכתובת היא הרשות העירונית.

רוביק דנילוביץ: הדיון הזה בא לומר לחברי הכנסת, לקובעי המדיניות ולפקידי האוצר, שצריכים להסתכל על היום שאחרי.

רוביק דנילוביץ: היום שאחרי זה איך העורף יתפקד במערכה הבאה בלי שתהיה תסיסה, בלי שאנשים יאמרו שהם זוכרים איך טיפלו בהם במערכה הקודמת.

רוביק דנילוביץ: זה לא ייתן שקט נפשי ואת חופש הפעולה לאותו דרג שצריך לעשות את העבודה.

רוביק דנילוביץ: זה החוסן הלאומי האמיתי של כולנו.

רוביק דנילוביץ: אנחנו, תושבי באר-שבע, הערכנו גם בעבר את תושבי שדרות ועוטף עזה.

רוביק דנילוביץ: אנחנו ספגנו רק 45 גראדים שזה באמת לא הרבה.

רוביק דנילוביץ: האחים שלנו בשדרות ובעוטף עזה סופגים את זה כמעט 8 שנים.

רוביק דנילוביץ: אתם צריכים להבין שזאת מציאות בלתי אפשרית.

רוביק דנילוביץ: באותה ראייה מפוכחת עליה דיברתי קודם, צריך להבין שזה, חס וחלילה, עלול להגיע גם לתל אביב ולגוש דן.

רוביק דנילוביץ: אנחנו לא רוצים שזה יגיע לשם ואסור שזה יגיע לשם.

רוביק דנילוביץ: אני חושב שתושבי הדרום גילו בגרות, אחריות, איפוק ושיקול דעת ונתנו את כל הגיבוי ואורך הרוח הדרוש לדרג המדיני והצבאי.

רוביק דנילוביץ: בדרך כלל נוהגים להשמיץ, באים בטענות ומתייחסים בצורה מאוד קנטרנית בכל מה שקשור למשרדי ממשלה.

רוביק דנילוביץ: אני מוכרח לומר שמשרדי הממשלה באו ועבדו בצורה יעילה ותמכו.

רוביק דנילוביץ: אני רוצה לציין אותך, יהודה, ואת אנשיך.

רוביק דנילוביץ: דיברת עם כל אחד מאיתנו, באת וסיירת אתה ואנשיך ואנחנו מאוד מעריכים את זה.

רוביק דנילוביץ: צריך לדעת לומר מילה טובה אבל אני חושב שאותה יעילות חייבת לבוא לידי ביטוי גם ביום שאחרי.

רוביק דנילוביץ: אנחנו מבקשים ודורשים שלא תיעלמו לנו.

רוביק דנילוביץ: גם לרשויות יש אבדן הכנסות בהיקפים אדירים.

רוביק דנילוביץ: כשאתה נמצא במצב חרום אתה לא עושה חשבון, אתה פשוט מוציא את מה שאתה צריך להוציא על מנת לתת לאזרחים כלים להתמודדות כיוון שהם מאוד חוששים, במיוחד כשאתה נמצא בסיטואציה הזאת בפעם הראשונה.

רוביק דנילוביץ: אני יליד באר-שבע, תושב באר-שבע וכיום כראש עירית באר-שבע.

רוביק דנילוביץ: בבאר-שבע מעולם לא נפלו טילים.

רוביק דנילוביץ: היו אזעקות במלחמת ששת הימים, היו אזעקות במלחמת יום כיפור, במלחמת המפרץ אבל מעולם לא נחתו טילים על העיר.

רוביק דנילוביץ: זה מצב חדש ולא פשוט.

רוביק דנילוביץ: מעולם לא ירו טילים על העיר והציבור מאוד חושש ומפוחד.

רוביק דנילוביץ: אנחנו מצפים שביום שאחרי, נקבל טיפול ומענה להפסד הכספי של הרשויות וגם להפסדים של המערכת העסקית, של המערכת הכלכלית, של המסחר ושל התעשייה.

רוביק דנילוביץ: אם יורשה לי, אני מבקש לא להתעסק בקטנות.

רוביק דנילוביץ: אם אפשר, ממש לא להתעסק בקטנות.

רוביק דנילוביץ: תזכרו, זה חלק מהחוסן הלאומי שלנו לפעם הבאה.

רוביק דנילוביץ: אני חושב שצריך לשנות את התפיסה בארץ כי כולנו נכנסנו למצב חדש.

רוביק דנילוביץ: איש איש יסתכל ביישובו על מערך המיגון, ההתראה והאזעקה.

רוביק דנילוביץ: לחלק מהאנשים זה אולי נראה הזוי לחלוטין.

רוביק דנילוביץ: האמינו לי, התעסקו בזה כבר עכשיו, גם אם אתם לא בטווח הטילים.

רוביק דנילוביץ: שנית.

רוביק דנילוביץ: אני חושב שאתם חברי הכנסת, קובעי המדיניות, צריכים לתת את הדעת איך מנהלים מדינה, איך מנהלים שגרה בעת חרום?

רוביק דנילוביץ: למערכת החינוך יש משמעות מרחיקת-לכת.

רוביק דנילוביץ: מערכת חינוך בדרום לא עבדה במשך 3 שבועות.

רוביק דנילוביץ: אזור הדרום מהווה כ-60% משטחה של מדינת ישראל.

רוביק דנילוביץ: מדובר במיליון תושבים שנמצאים תחת התקפת טילים.

רוביק דנילוביץ: אתם תצטרכו לראות, יחד עם מערכת החינוך ומשרד החינוך, איך מוצאים פיתרונות לעתיד.

רוביק דנילוביץ: מה לעשות, העורף הופך להיות חזית.

רוביק דנילוביץ: מנהיגות תפקידה להסתכל אל מעבר לאופק, להסתכל אל המחר.

רוביק דנילוביץ: המחר הזה, בטווח הארוך, הוא הנגב והדרום.

רוביק דנילוביץ: איך אפשר להמשיך לפתח ולהשקיע, לתת הטבות, תמריצים ותעסוקה לאזור הזה?

רוביק דנילוביץ: דווקא היום צריך להסתכל על היום שאחרי, לבסס ולעגן את האזור הזה כי אסטרטגית הוא מאוד חיוני לעתידה של מדינת ישראל.

רוביק דנילוביץ: אנחנו מצפים מכם עכשיו, שכמו שנתתם גיבוי ותמיכה במהלך המלחמה, תסתכלו אל מעבר לאופק ויד ביד תובילו קדימה את חבל הארץ הזה, החשוב מאוד למדינת ישראל ותשקיעו בו כפי שצריך מתוך אינטרס לאומי.

רוביק דנילוביץ: אנחנו לא באים כבכיינים וכפושטי יד.

רוביק דנילוביץ: אנחנו נמצאים בנגב ובדרום מתוך בחירה.

רוביק דנילוביץ: כיף לנו, אנחנו עושים שם את הדברים הנהדרים ביותר.

רוביק דנילוביץ: אנחנו צריכים את העזרה שלכם ואת הגיבוי שלכם.

אבישי ברוורמן: אלון שוסטר, בבקשה.

30694: שלום לכולם, תודה על ההזמנה.

30694: אנחנו מבקשים להאיץ את קביעת התקנות.

30694: הבוקר ניגשו אלי שומרים בחברת שמירה ורצו להיות בטוחים שהם מקבלים משכורת.

30694: אני חושב שאחד הדברים החשובים שצריך לצאת מהרשויות – אני מעריך שבסוף ינואר לא תצא בשורה פורמאלית.

30694: אני מבקש מאוד שתצא בשורה, גם אם היא לא פורמאלית עד הסוף, שאומרת שעל המעסיקים לשלם לעובדים, בעיקר לאותם עובדים שמרוויחים משכורת מינימום.

30694: אמרו כאן נכון, המלחמה הזאת היא חוויה קשה שנוספה ל- 8 שנים לא פשוטות.

30694: אנחנו כבר חווינו סבבים כאלה של הסלמה.

30694: אחת ההשלכות מהמצב הזה היא צמצום בפעילות של הרשות ושל העמותות הנלוות והתאגידים הקשורים אלינו.

30694: אנחנו יודעים שלגבי חלק מהנזקים שלנו אין יכולת לקבל סיוע מהתקנות שבהן מדובר.

30694: אני מתכוון לכך שלנו כרשות יש בעיה לקבל את הסיוע.

30694: לדוגמה: במועצה יש עמותות שעוסקות בחינוך בלתי פורמאלי.

30694: הן נפגעות כי ההורים לא משלמים.

30694: יש לנו קשיים עצומים במערכת החינוך ויש צורך בתגבורים.

30694: מדובר במאות שעות.

30694: הפיגור הזה אמור להיות תקציבי אבל הוא אף פעם הוא לא מגיע בזמן ובקצב הדרושים.

30694: אם יש אפשרות להחיל אותנו במסגרת הפיתרון הכולל לכלל העשייה האזרחית, אני מבקש שזה יקרה.

30694: לתת לנו אפשרות להגיש תביעה לפיצויים עקיפים בתחומי הרווחה, החינוך, החינוך הבלתי פורמאלי - - -

שלי יחימוביץ': אתה מתכוון לתביעה למשרד החינוך?

30694: כן.

30694: קרה פה אירוע שלא תלוי בנו.

30694: הפסקנו את הפעולות, ההורים לא משלמים.

שלי יחימוביץ': סליחה, עניין מבני הציבור נפתר.

30694: אני מדבר על קשיים כספיים תפעוליים.

30694: ההיבט התפעולי הוא דרמטי.

שלמה מולה: תרחיב מעט בנושא המשכורות.

30694: אדם עובד בחברת כוח אדם ולא עבד בזמן המלחמה.

30694: אני חושב שצריכה לבוא אמירה ברורה מרשות שלטונית שאומרת שמשלמים משכורות.

30694: האדם הבודד לא צריך לשלם את החשבון.

30694: צריך לקבל את המשכורת.

30694: אחר כך המעביד יתמקח עם מי שהוא רוצה.

30694: צריך להגיד את זה באופן ברור.

30074: כל פעם שאני שומע שהטילים מתקרבים לתל-אביב, אני אומר שאני סוף סוף יודע איפה הדרום.

30074: אני רוצה להעלות שתי נקודות מרכזיות שחייבים לטפל בהן.

30074: אנחנו נלחמים בנושאים אלה כבר 8 שנים ואני מקווה שלא נצטרך להילחם עוד 8 שנים.

30074: אני מתכוון לפיצויי משרד הביטחון או מס רכוש.

30074: יהודה, אני אומר לך שאם מס רכוש לא ייקח על עצמו את כל הפרויקט הזה ויתחילו מלחמות בין משרד הביטחון לבין מס רכוש – ההסבר הוא מאוד פשוט: כשטנק עובר זה משרד הביטחון אבל אם באותו מקום נופל פצמ"ר אז זה מס רכוש.

30074: אמרתי אתמול לשר הביטחון שיעשה שרשרת של פיצוצים ואז זה יהיה מס רכוש.

30074: אי-אפשר להתעסק בדברים האלה.

30074: יש לכם הסכמים פנימיים תסגרו ביניכם ואל תיתנו לנו להעלות את הנושאים האלה.

אבישי ברוורמן: זאת נקודה מאוד חשובה.

שלי יחימוביץ': מי אתה מעדיף שיטפל?

30074: אני תמיד מעדיף את מס רכוש.

30074: אני אסביר: הם היו מגנים עלינו יום ולילה, אני יכול לתבוע אותם?

30074: זה לא נראה טוב, זה לא אתי, זה לא הולך ביחד.

30074: הנושא השני זה הנושא של התמחיר.

30074: בחקלאות קיים נושא של תמחיר.

30074: הנושא הזה מאוד חשוב.

30074: עד היום לא באו לדבר איתנו.

30074: אני מוכן להסביר למה תאגידים שונים לחלוטין נמצאים באותה אגודה.

30074: אחד יכול להרוויח מתוך המצב המלחמתי והשני יכול להפסיד.

30074: לדוגמה, אם יש לך באותו תאגיד, אחד שעושה אוכל וכל החיילים אוכלים, אז הוא העלה את ההכנסות שלו.

30074: לעומת זאת, אם יש לו חנות שמתעסקת בתיירות, אז הוא הפסיד את המכנסיים.

30074: מה אנחנו עושים?

30074: בודקים את הממוצע, אבל זה לא נכון.

30074: אחד לא צריך לקבל פיצוי כי הוא מכר יותר אבל השני הפסיד.

30074: לכן צריך להסתכל על כל גוף לחוד ולכן התמחיר צריך להכתיב לנו את המדיניות.

30074: אם נצליח לדלג על שתי הנקודות האלה, אני חושב שכל התמונה תהיה אחרת.

30074: אני רוצה להעלות על סדר היום את הנושא של החקלאות.

30074: אני מאוד מבין את אותם ישובים ב-40 קילומטר שחטפו את הטילים וחלק מהעובדים לא רצו להגיע לעבודה.

30074: אני מבין את זה כי אנחנו חיים את זה כבר 8 שנים.

30074: אסור להתרגל למצב כזה ולא משלמים פיצויים על זה שאנשים התרגלו ועשו עד התלם האחרון.

30074: יש דברים שלעולם מס רכוש לא ישלם עליהם.

30074: אם מישהו לא סיפק את הסחורה לשוק האירופאי, בגלל שהוא לא הצליח להוציא את התוצרת, אז בשנה הבאה לא יהיו לו חוזים.

30074: מס רכוש לא יפצה אותו על כך.

30074: לכן צריך להתעלם מהדברים הקטנים, להסתכל איפה צה"ל נמצא, איפה הגבול נמצא.

30074: אני מבין שיש המון חקלאים בגבול 40 הקילומטר - - -

שלי יחימוביץ': זה לא נכלל בנזק העקיף?

שי חרמש: אתה יכול להעריך הפסד עתידי?

30074: שי אמר שאי-אפשר לראות את הנזק העתידי ואנחנו גם רוצים לסגור את התיקים האלה.

30074: התיקים האלה נפתחים כל פעם מחדש, בדיוק לפי כמות המבצעים והמלחמות והירי של החמאס.

30074: העסק לא הסתיים, אני חייב לומר זאת.

30074: צה"ל אמנם יצא מהרצועה אבל יושב על השטחים של המועצות.

30074: אלה שטחים שבשליטה, שטחים חקלאיים.

30074: החקלאים לא יכולים לעשות שום דבר.

30074: זה הבדל מהותי בין אותו חקלאי לבין אותו חקלאי שנפל אצלו טיל והעובדים שלו ברחו.

30074: זה שונה לחלוטין וצריך לדעת לעשות את ההפרדה.

30074: הדבר הנוסף זה חממה.

30074: כשחממה הולכת לא יודעים לפצות כי אין גידול בפנים.

30074: זה כמו שתגיד שנפל טיל על בניין ריק ולכן לא יודעים לפצות על הבניין כי הבניין ריק.

30074: כל כמה שנים האדמה בחממה צריכה מנוחה.

30074: אם באותה שנה חלק מהחממות אין בהן גידולים, זה לא אומר שהחממה לא צריכה להיבנות מחדש.

30074: יהודה, אני חייב לומר מילה טובה על השמאים.

30074: נופל פצמ"ר הם נמצאים יחד איתי.

30074: הם מגיעים לאירוע תוך חצי שעה, בודקים אותו.

30074: אם צריך לשים שמירה, הם שמים שמירה.

30074: אני באמת מוריד את הכובע.

30074: כשמגיעה מילה טובה אני אומר אותה וכשצריך לתת פטיש בראש, אז אנחנו ניתן ונמשיך להיות חברים.

אבישי ברוורמן: אורי נעמתי, שהיה יושב ראש המועצה אחראי על עובדי הפלחה.

אבישי ברוורמן: אתה רוצה להוסיף?

אורי נעמתי: לא.

אבשלום וילן: הבעיה של החקלאות במרחב הדרום היא הפגיעה בשטחים החד-שנתיים.

אבשלום וילן: הבוקר קיבלתי הערכה מהשמאי מטעם החקלאים האחראי על הנושא.

אבשלום וילן: כהערכה ראשונית הוא מעריך ב- 250-300 מיליון שקל את כל הנזקים הישירים והעקיפים לחקלאות.

אבשלום וילן: אני לא יודע אם זה גבוה או נמוך.

אבשלום וילן: אני יודע ש צריך לטפל בזה ולפתור את זה.

אבשלום וילן: אמר יהודה ובצדק, שמרכיב הזמן הוא מאוד דומיננטי.

אבשלום וילן: אני רוצה להזכיר לך את מבצע "ענבי זעם" שהיה לפני בחירות 96'.

אבשלום וילן: אני רוצה להזכיר פה שאת הזנבות שלו סיימנו בוועדת הכספים רק ב-2006.

אבשלום וילן: אם המכונה הישראלית עובדת כל כך מהר בזמן מלחמה, זה לא צריך לקחת 10 שנים כדי לסיים.

שלי יחימוביץ': אבו, זה לא פייר כי במלחמת לבנון השנייה, שהיו בה הרבה כשלים, מנגנון הפיצוי תוקן בצורה מאוד משמעותית.

שלי יחימוביץ': אנחנו יכולים לחזור כל הזמן ל"ענבי זעם" אבל דווקא בעניין הספציפי של הפיצויים המודל של מלחמת לבנון היה מודל טוב.

שלי יחימוביץ': הלוואי ונהיה שם.

אבשלום וילן: אני מדבר על פיצויים לחקלאים.

אבשלום וילן: זה לקח להם עד 2006.

אבישי ברוורמן: יאיר פרג'ון, יושב ראש מועצת חוף אשקלון, בבקשה.

יאיר פרג'ון: תודה רבה.

יאיר פרג'ון: מערכות החינוך הן המערכות שמשיבות את החיים למסלולם ועל זה אין חולקים.

יאיר פרג'ון: אחת הבעיות המרכזיות בישובי העוטף או בקו העימות, לצורך העניין היא, שהחלטת הממשלה בדבר המיגון היתה ב-5 קילומטר.

יאיר פרג'ון: המצב היום הוא שהחזית התרחבה.

יאיר פרג'ון: אנחנו יודעים שטפטופים של קסאמים, פצמ"רים וגראדים עשויים להיות ואנחנו יכולים להיכנס למצב שבו יפלו 10-20 טילים ביום וצה"ל לא ייצא למערכה גדולה.

יאיר פרג'ון: במצב כזה, אני מצפה ודורש שיהיה מהלך שבו בכל בתי הספר והגנים שייבנו מהיום והלאה, יהיה מרחב מוגן משופר, על מנת לאפשר חיים תקינים וכדי שמערכת החינוך לא תושבת לחלוטין.

יאיר פרג'ון: אני רוצה לומר לכם שבאזור הקרווילות של ניצן יש כאוס חברתי.

יאיר פרג'ון: התלמידים לא הלכו ללמוד במשך שלושה שבועות וגם היום הם לא הלכו.

יאיר פרג'ון: די באזעקת שווא אחת שמקפיצה את כולם.

יאיר פרג'ון: יושבים פה הרבה ח"כים ואני רוצה לבקש מהם.

יאיר פרג'ון: ביקשתי מראש הממשלה, משר הביטחון ומשר הפנים ואני מבקש מכם.

יאיר פרג'ון: אני מבקש לפרק את מנהלת "סלע" העכשווית ולקיים מנהלת שתטפל בישוב ניצן, על מנת שתוך שנתיים נפרק את אתר הקרווילות.

יאיר פרג'ון: אני מודיע לכל אנשי הציבור והמנהיגות של המדינה הזאת.

יאיר פרג'ון: אתר הקרווילות בניצן הולך להיות חטוטרת חברתית מאין כמוה, שתיפול על המועצה האזורית הקטנה שלי וזה יפיל גם את המועצה.

יאיר פרג'ון: זאת אחת מהדרישות שלי.

יאיר פרג'ון: אני מקווה שתהיה אוזן קשבת לבעיה זאת.

יאיר פרג'ון: רובי ריבלין היה אצלנו כמה פעמים והוא מכיר את הבעיה.

יאיר פרג'ון: אנחנו מורידים את הכובע בפני המנהיגות המדינית, הצבאית והפוליטית על הפעילות המבורכת שעשו ברצועת עזה.

יאיר פרג'ון: הרבה מאוד פעמים השתמשתי בביטוי: "כשאתה מאכיל חבר, תשביע אותו, כשאתה מחליט להכות תכאיב לו".

יאיר פרג'ון: אנחנו לא השתגענו, בעל הבית לא השתגע, הוא מגן על עצמו.

יאיר פרג'ון: אנחנו מורידים את הכובע בפני אלה שקיבלו החלטות ובפני אלה שביצעו אותן.

יאיר פרג'ון: יישר כוח.

אבישי ברוורמן: יהודה טלמון, בבקשה.

יהודה טלמון: אם יש קונצנזוס על כך שבנושא הפיצוי הישיר הרשויות ראויות לכל שבח, צר לי להגיד שזה לא המצב בנושא שעומד על המדוכה וזה הנזק העקיף.

יהודה טלמון: נכון שקיימנו דיונים עם האוצר ונכון שמרבית העקרונית סוכמו, אבל נותרו מספר נקודות שנויות במחלוקת ואני מקווה שאפשר לגשר עליהן.

יהודה טלמון: מדברים על מסלול שכר, מסלול מחזורים ומסלול הוצאות.

יהודה טלמון: במסלול הוצאות, כרגע, על פי הנוסחה, מעטים מאוד יכולים להיכנס למסלול הזה.

יהודה טלמון: אבל, יש שתי נקודות מהותיות שבהן אין סיכוי שאנחנו והאוצר נראה עין בעין.

יהודה טלמון: אני מבקש לשתף אתכם בשתי נקודות אלה.

יהודה טלמון: הנושא הראשון הוא נושא המקדמות.

יהודה טלמון: לא משנה כמה מסלולים יהיו, ללא מקדמות אין להסדר הזה כל ערך מפני שהעסקים פשוט נמצאים בתוך קריסה, לקראת קריסה, ערב קריסה, איזה ביטוי שאתם רוצים.

יהודה טלמון: זה מתחבר לנושא האשראי.

יהודה טלמון: אני רוצה להקריא לכם מתוך נייר שקיבלתי מהפורום הכלכלי למען אשקלון: "יודגש כי על אף הפרסומים בעלי עסקים מאשקלון אשר פנו לבנקים על מנת לקבל את ההלוואות המיידיות נתקלו בתשובה כי לבנקים כלל לא ידוע על ההלוואה וכי אין באפשרותם לקדם תהליך זה".

יהודה טלמון: דיווחו לכם פה על קרנות כאלה ואחרות, שנפתחו וקיימות בשטח.

יהודה טלמון: צר לי להגיד לכם, מתוך מייל שנשלח אתמול בתוך המערכת למנהלי המט"ים, אומרים את הדברים הבאים: "לאלה שלא היו במפגש, המסלול של הלוואות לעסקים זעירים באמצעות הב נקים הישירים והמסלול לעסקים בינוניים הם בשלבי הכנה.

יהודה טלמון: אין להפנות אליהם בעלי עסקים בשלב זה".

יהודה טלמון: זאת אומרת, ההלוואות בתקשורת - - -

אבישי ברוורמן: ההערה שלך מכוונת לבנקים או ליהודה?

אמנון כהן: האוצר לא העביר את ההודעה.

יהודה טלמון: זה לא נמצא בבנקים.

יהודה טלמון: לכן זה מחזק עוד יותר את דרישת המקדמות.

יהודה טלמון: ללא מקדמות אין אפשרות לעסקים לשרוד.

יהודה טלמון: הנושא השני הוא נושא המסלול האדום.

יהודה טלמון: יש פה שאלה ערכית מאוד חשובה.

יהודה טלמון: מה זה המסלול האדום?

יהודה טלמון: זה מאוד מתחבר למה שאמר קודם חיים ילין.

יהודה טלמון: למעשה המסלולים הירוקים הם שיטת הממוצע.

יהודה טלמון: יכול להיות ששיטת הממוצע טובה ל-80% או 90% מבעלי העסקים.

יהודה טלמון: אבל יש עסקים ששיטת הממוצע עושה עימם עוול מאוד גדול.

יהודה טלמון: המסלול האדום מאפשר לאזרח להוכיח את נזקו האמיתי, המלא והממשי.

שי חרמש: אם יש לו כסף ויש לו סבלנות.

יהודה טלמון: נכון, אבל זאת בחירה שלו.

שי חרמש: ואם לא, ילדיו ונכדיו יקבלו את הפיתרון.

יהודה טלמון: חבר הכנסת חרמש, זאת בחירה שלו.

יהודה טלמון: הוא יכול ללכת במסלול הירוק ולקבל מהר אבל הוא יכול להחליט שיש לו את אורך הרוח והאוויר לנשימה והוא רוצה ללכת במסלול האדום.

יהודה טלמון: הדבר החמור מבחינתי - - -

30074: אתה אומר שמי שיש לו כסף ויש לו אורך רוח יוכל למשוך את זה 4 ו-5 שנים ולמי שאין את זה, יקרוס.

ראובן ריבלין: באיזה פורום שמקבל החלטות אמרתם את הדברים שאתה אומר פה?

ראובן ריבלין: מה אמרה הממשלה?

ראובן ריבלין: נוצר פה רושם כאילו הוועדה פה תכריע וזה לא כך.

יהודה טלמון: אני אענה לך וזה הקטע המזעזע מבחינתי.

יהודה טלמון: התשובה שקיבלנו היא שלוגיסטית לא ערוכים לטפל בתביעות פרטניות.

יהודה טלמון: לטעמי זאת תשובה מזעזעת.

ראובן ריבלין: האם קיבלת תשובות לגבי המקדמות?

יהודה טלמון: נאמר שאין להם אפשרות להתמודד עם זה.

יהודה טלמון: לא נתנו לנו כל פיתרון.

יהודה טלמון: לטעמי התשובה היא מזעזעת.

יהודה טלמון: לומר שלוגיסטית לא ניתן לטפל זה אחד משניים: אם לא נותנים לנו את התשובה האמיתית שמסתתרת מאחורי העובדה שאין מסלול אדום, זה חמור.

יהודה טלמון: אבל, אם זה באמת לוגיסטי, זה חמור שבעתיים.

יהודה טלמון: למה?

יהודה טלמון: כי אתה לא מאפשר לאזרח להוכיח את נזקו האמיתית.

יהודה טלמון: ההיפך זה עובד, דהיינו, מספר לא מועט של אוכלוסיות האוצר שם אותן מראש במסלול אדום.

יהודה טלמון: בדיון שהתקיים האוצר התחייב בפנינו שהתקנות יהיו כאן עד סוף החודש.

אבישי ברוורמן: מי התחייב בפניך?

יהודה טלמון: אנחנו ישבנו עם בועז סופר וסוכם שעד ה-30 לחודש - - -

אבישי ברוורמן: בועז סופר הצהיר שזה יהיה עד סוף החודש?

יהודה טלמון: כך הוצהר.

יהודה שגב: בהסדר יולי של מלחמת לבנון השנה, סגרנו את התקנות, הסכם קיבוצי והוראות ביצוע של מס הכנסה בארבעה וחצי ימים ולילות.

יהודה שגב: אני חושב שזה אפשרי.

יהודה שגב: יהודה, אני פונה אליך שוב, למרות שישבנו במשא ומתן.

יהודה שגב: זה הכרחי מסיבה אחת פשוטה כי אם זה לא יהיה עכשיו, זה יהיה במאי ויוני.

יהודה שגב: יש לנו את פסח וחגים.

יהודה שגב: אנשים זקוקים למימון ואשראי.

יהודה שגב: תעשו את הכול שהמקדמות יינתנו אחרי 30 יום ולא אחרי 60 יום, כפי שאתם רוצים, וגם לסגור את כל מערכת התקנות על מנת שכבר ב-15 לחודש אפשר יהיה להגיש בקשות.

אבישי ברוורמן: שמואל צוראל, מנכ"ל התאחדות המלונות, בבקשה.

שמואל צוראל: תודה רבה.

שמואל צוראל: 1,070 חדרי בתי מלון פועלים במרחב הרלוונטי לנושא.

שמואל צוראל: לכאורה הנושא אמור היה להיות פשוט לפיתרון, לאור לקחי הצפון.

שמואל צוראל: הנושא לא רק פשוט אלא הוא גם קטן יחסית לצפון.

שמואל צוראל: הצפון גדול פי 10 ומדובר בעונתיות מאוד מובהקת שהיא עונת שפל.

שמואל צוראל: נשארו שני נושאים פתוחים שבגינם טרם סוכם הנושא.

שמואל צוראל: אחד, זאת התקופה קדימה.

שמואל צוראל: כידוע במלונאות התנועה לא חוזרת למחרת הפסקת האש אלא ישנו טווח.

שמואל צוראל: עד רגע זה לא ברור לנו למה אותו מודל שהיה נכון לצפון לא נכון גם פה, או קל וחומר נכון פה.

שמואל צוראל: בצפון אנחנו מדברים על תקופת קיץ, תקופה שבה הביקושים חוזרים מהר ואילו בדרום אנחנו מדברים על תקופת שבה הביקושים חוזרים הרבה יותר לאט.

שמואל צוראל: זאת סוגיה אחת שנשארה פתוחה סוגיה שנייה שנשארה פתוחה ובעינינו היא טריוויאלית לחלוטין: המשבר באשקלון מונע לבדוק מה קרה באשקלון בהשוואה בין ינואר לינואר כי רוצה הגורל ואשקלון מתחילה לסבול מגראדים עוד בשנת 2008.

שמואל צוראל: זאת אומרת שכל השוואה של המלחמה לתחילתה של 2008 מביא את אשקלון למצב של מכה על מכה.

שמואל צוראל: בנושא הזה בסיס ההשוואה צריך להיות שונה.

שמואל צוראל: אנחנו מקווים מאוד ששתי הסוגיות הללו ייפתרו בהקדם כי הזמן קובע לא פחות.

שמואל צוראל: אם יורשה לי, לפתחנו בעיה לא פחות קטנה והיא של כל מדינת ישראל כי כרגע אנחנו ביום שאחרי.

שמואל צוראל: התיירות למדינת ישראל הוכתה כתוצאה מהמלחמה.

שמואל צוראל: קצב החזרת ישראל לביקושים בעולם לא מתקיים.

שמואל צוראל: נושא אחד חלקי 12 של התקציב מונע אפשרות להפעיל קמפיין.

שמואל צוראל: אנחנו מבקשים שהוועדה תידרש לזה ברגע מסוים כי כאן מוכרע כרגע גורל 2010.

אבישי ברוורמן: יורם יפרח, יושב ראש התאחדות האולמות והגנים.

יורם יפרח: לפני שאתחיל אני אדבר בשמכם.

יורם יפרח: היום יצא החייל האחרון של צה"ל.

יורם יפרח: נאחל החלמה לפצועים ותנחומים למשפחות.

יורם יפרח: ענף התאחדות האולמות מעסיק כ-100,000 עובדים.

יורם יפרח: 20,000 עובדים באזור הדרום עובדים ב-60 אולמות, שנסגרו בשל המלחמה.

יורם יפרח: מבחינתי זה כאילו פגע בנו טיל כי אי-אפשר להתייחס למקום שסוגרים אותו כאילו שהוא יכול לעבוד.

יורם יפרח: אנחנו לא יכולים להכניס איש למקום.

יורם יפרח: יש סגירה של המקום.

רוביק דנילוביץ: היתה הנחיה של פיקוד העורף לסגור את האולמות.

יורם יפרח: במלחמת לבנון השנייה נפגע בעיקר ענף התיירות.

יורם יפרח: אני חושב שבמבצע "עופרת יצוקה", הענף הגדול ביותר שנפגע הם האולמות וגני האירועים.

יורם יפרח: מדובר פה בענף שמעסיק 20,000 עובדים.

יורם יפרח: הוא מקבל הזמנות חודשים רבים מראש.

אבישי ברוורמן: כל ההזמנות עברו לגן האורנים בתל-אביב.

יורם יפרח: הודענו לכל הזוגות שהיו אמורים להתחתן בגן האורנים שהם יכולים לפנות אלינו ואנחנו ננסה לסייע להם.

יורם יפרח: פיקוד העורף הודיע, בהחלטה נמרצת, שגני אירועים ואולמות יישארו סגורים עד לסיום התהליך של מבצע "עופרת יצוקה".

יורם יפרח: אמנם כאשר המבצע נגמר שלחו פסיכולוגים כדי לסייע לילדים בבתי הספר אבל עוד לא שלחו פסיכולוגים לזוגות על מנת להסביר להם שזה נגמר.

יורם יפרח: כרגע הזוגות לא מוכנים להגיע לאזור שלנו.

יורם יפרח: אני מדבר על ביטולים של פברואר ומרץ.

יורם יפרח: הם לא מוכנים להיכנס לאזור של הפריפריה.

יורם יפרח: כולנו יודעים שמי שמזמין את האורחים אלה ההורים.

יורם יפרח: ההורים אומרים באופן חד-משמעי שהם לא יביאו את אורחיהם לאזור הדרום והם יעשו את האירוע באזור המרכז.

יורם יפרח: אנשים לא יודעים מתי ייזרקו פצמ"רים בפעם הבאה.

יורם יפרח: הדברים האלה לא נגמרו.

יורם יפרח: הם ייגמרו כאשר בפסיכולוגיה הפנימית של האדם יסתיים מצב המלחמה באזור הדרום.

יורם יפרח: בחודש הקרוב ובחודשיים הקרובים אין לנו עבודה מכיוון שהאנשים ביטלו את האירועים.

יורם יפרח: בכנס האחרון של ההתאחדות דובר על מצב חרום.

יורם יפרח: שמעתי את חבר הכנסת וילן שואל את יהודה נסרדישי מה הם עושים בפגיעה ישירה ויהודה אמר שהם מטפלים מיידית.

יורם יפרח: מבחינתי, גן אירועים שנסגר כאילו נפגע בפגיעה ישירה.

יורם יפרח: אי-אפשר לעבוד.

יורם יפרח: תבינו, כל אירוע זה עשרות אלפי שקלים.

יורם יפרח: ההוצאות מגיעות במקביל.

יורם יפרח: אם במשך החודש יש אירועים, הם ידועים כהכנסה סגורה וכשאין את ההכנסה הזאת, יש בעיה עכשיו להתקיים.

יורם יפרח: בכנס האחרון הודעתי לחברים: יש לנו 20,000 עובדים ואף אחד לא מפטר עובדים ויש לשלם לכל העובדים.

יורם יפרח: ישבנו אתמול עם האוצר ועם בועז סופר.

יורם יפרח: אנחנו מקווים להתקדם עם ההליך לגבי הימים שאחרי.

יורם יפרח: יש לפצות את גני האירועים בימים שאחרי המלחמה כי כרגע אין אירועים.

יורם יפרח: מדובר בהחזרת מקדמות לזוגות שהזמינו אירוע.

יורם יפרח: נתנו הוראה להחזיר מקדמות.

יורם יפרח: היינו אנושיים ביותר על מנת לקדם את העניין.

יורם יפרח: אני לא רוצה שייסגרו פה גני אירועים ואחר כך שהמדינה תחשוב מה לעשות עם 20,000 עובדים.

יורם יפרח: דיברו פה על המסלול האדום.

יורם יפרח: יש פה גן אירועים שנפתח לפני 3 חודשים והשקיע כחצי מיליון שקל בפרסום.

יורם יפרח: הפרסום ירד לטמיון.

יורם יפרח: מדובר בגן אירועים שכרגע אין לו אירועים עתידיים.

יורם יפרח: יש לו נזקים של מיליוני שקלים.

יורם יפרח: איך אפשר לפתור את בעייתו בשלושת המסלולים האחרים?

יורם יפרח: שי חרמש אמר, ובצדק, שזה ייקח הרבה זמן.

יורם יפרח: לאדם שלובש מידה 44 לא יתאימו מכנסיים במידה 42.

יורם יפרח: מבחינתי חייבים להתייחס בכל מסלול לאותו גוף ומי שירצה שיבחר בו.

דוד יוסוב: אני מנכ"ל רדיו דרום.

דוד יוסוב: אנחנו סוג של גוף שבאמת נפל בין המיצרים.

דוד יוסוב: מצד אחד, העמדנו את עצמנו לחלוטין לרשות המדינה.

דוד יוסוב: מצד שני, אנחנו חיים מכל אותם עסקים עליהם אתם שומעים פה.

דוד יוסוב: יושב פה ידידי ראש עירית באר-שבע, שיודע מה קרה בימים הראשונים ללחימה .

דוד יוסוב: רדיו דרום היה האזעקות של תושבי הדרום.

דוד יוסוב: מערכת האזעקה לא פעלה ואנחנו נדרשנו לגל שקט.

דוד יוסוב: בגל שקט המפרסמים לא שומעים את הפרסומות שלהם.

דוד יוסוב: הייתי רוצה לדעת באיזה מסלול אנחנו צריכים לגשת?

דוד יוסוב: 8 שנים אנחנו מתמודדים עם הבעיה הזאת שהגיעה לשיאה בשלושת השבועות האחרונים.

דוד יוסוב: שמנו את עצמנו לרשות המדינה מבלי לשאול שאלות.

אבישי ברוורמן: אני לא מבין את הבקשה שלך.

אבישי ברוורמן: איזה נזק נגרם לך?

אבישי ברוורמן: התחלופה של גל שקט בפרסומות?

דוד יוסוב: זה דבר אחד.

דוד יוסוב: שנית, משרדי פרסום עוצרים.

דוד יוסוב: מי בכלל מפרסם בדרום?

דוד יוסוב: כל העסקים עליהם אנחנו מדברים פה הפסיקו לפרסם ואני חי מהם.

אבישי ברוורמן: ירידה בפרסומת עקב הגל השקט וירידה בפרסומת.

דוד יוסוב: בגל השקט אין בכלל פרסומת ואנחנו חיים רק מזה.

דוד יוסוב: במקביל, נדרשנו להגדיל את כל ההוצאות, דהיינו, יותר כוחות בשטח, יותר סיורים, יותר ניידות שידור.

דוד יוסוב: אנחנו עושים את זה בשמחה.

דוד יוסוב: היינו הקול של הדרום.

דוד יוסוב: החלפנו את המדינה בהרבה מאוד מקומות.

דוד יוסוב: הייתי רוצה לשמוע האם יש מסלול שגם אנחנו יכולים להיכנס אליו?

אביגדור ליברמן: הייתי מצפה ששר האוצר והממונה על התקציבים יישבו פה כי הכול על כתפיו של יהודה.

אביגדור ליברמן: בסופו של דבר, לא רק הוא מקבל את ההחלטות.

שמעון בניטה: בוקר טוב לכם.

שמעון בניטה: הגעתי גם בשמו של ראש עירית אשקלון, בני וקנין, שלא יכול היה להגיע.

שמעון בניטה: הגיעו איתי נציגים מעסקים שונים שסובלים בצורה מאוד רצינית.

שמעון בניטה: היינו פה בשבוע שעבר ואושרו ההלוואות המיידיות.

שמעון בניטה: בושה וחרפה, אחרי 8 ימים אתה מגיע לבנקים ואין הלוואות.

שי חרמש: מי אמר את זה לפני 8 ימים?

שי חרמש: מי אמר לפני שבוע שלא יגיע גרוש אחד מהבנקים?

שמעון בניטה: אני רוצה להגיד שאני לא מפסיק לדבר עם האוצר שאחראי על זה.

שמעון בניטה: אחרי זה מפילים את זה על הבנקים.

שמעון בניטה: אני מבקש תשובה.

שמעון בניטה: יש לי פה דוגמאות של אנשים שהלכו לכל הבנקים המסחריים והם נענו שאין כסף.

אבישי ברוורמן: האם יש פה מישהו מאיגוד הבנקים?

טמיר כהו: הם הוזמנו.

שמעון בניטה: הם הוזמנו ולא הגיעו.

שמעון בניטה: אני רוצה להגיד לחבר הכנסת שי חרמש, שאני מאוד מעריך אותו ולחברת הכנסת שלי יחימוביץ, שאתם אישרתם את הדבר הזה ואמרתם שאין ברירה אבל בסוף אין כלום.

שמעון בניטה: לגבי המקדמות.

שמעון בניטה: יש פה נציגים של עסקים שמשלמים 100,000 שקלים שכר עבודה והוצאות קבועות ללא מקדמות.

שמעון בניטה: אם הדיווח הקרוב יהיה רק ב-15 למרץ, זה אומר שב-30.4, במקרה הטוב, נראה כסף.

שמעון בניטה: ללא מקדמות על חשבון, יפלו 50 עסקים או 100 עסקים נוספים בנוסף ל-50 שכבר קרסו.

שמעון בניטה: משיחתי עם יהודה טלמון הבנתי שהפיצוי אמור להיות רק על חודש ינואר.

שמעון בניטה: הגראד הראשון נפל באשקלון ב-22 לחודש.

שמעון בניטה: האם מישהו מזלזל ב-8-9 ימי עסקים בעסק שיש לו מחזור של 100,000 שקלים ואולי יותר?

שמעון בניטה: אם מישהו מזלזל בזה שיגיד לי.

שמעון בניטה: אשקלון תבקש פיצוי.

שמעון בניטה: אני לא רוצה להגיד שאשקלון סובלת כבר מלפני 3 שנים והיא נמצאת תחת איום ביטחוני שוטף.

שמעון בניטה: אני לא רוצה להגיד שהגראד הראשון נפל לפני שנתיים.

שמעון בניטה: עובדי אינטל עזבו את אשקלון בגלל האיום הזה והלכו צפונה.

שמעון בניטה: חד-משמעי, אשקלון לא תעבור בשקט אם לא יינתן הפיצוי גם על חודש דצמבר.

שמעון בניטה: אשקלון תקבל מהיום הראשון שבו נפל גראד, שזה לפחות ה-22 לדצמבר.

אבישי ברוורמן: בצלאל טביב, ראש עירית ערד לשעבר, ומייצג היום את ראש עירית אופקים.

בצלאל טביב: אדוני היושב ראש, חברי כנסת נכבדים.

בצלאל טביב: לא אוסיף על הדברים שנאמרו כאן.

בצלאל טביב: יש לי בקשה.

בצלאל טביב: הנחתי בפניכם נייר של ראש העיר, שמבקש את הדברים שכתובים בו.

בצלאל טביב: אני חושב שהישובים שהיו תחת הפגזות ולחימה צריכים לקבל מענק מיוחד.

בצלאל טביב: אמנם הישובים האלה קיבלו איזה מענק אבל זה כאין וכאפס לעומת הצרכים.

בצלאל טביב: הם קיבלו מענק של משרד הפנים.

בצלאל טביב: אני חושב שצריכה להיות הבנה הרבה יותר גדולה מזו שהיתה לפני כמה זמן.

בצלאל טביב: אופקים נמצאת במצב קשה ביותר.

בצלאל טביב: אין שם יציבות שלטונית.

בצלאל טביב: ראשי הערים מתחלפים בזה אחר זה וכמובן הדבר פוגע בתפקוד של העיר.

בצלאל טביב: חייבים לומר תודה חמה לרשויות הגדולות במדינת ישראל.

בצלאל טביב: רבותיי, הם הטו שכם ועזרו לישובים שלנו בצורה יוצאת מגדר הרגיל.

אבישי ברוורמן: מר אביהם דהרי, ראש עירית קריית-גת.

אבירם דהרי: רציתי לומר משהו עקרוני ולתת דוגמה.

אבירם דהרי: מידי כמה שנים יש מלחמה ואז יש את החזית וכולם לחוצים איך יתנהג העורף.

אבירם דהרי: ההתנהגות של העורף משפיעה השפעה קריטית על ההתנהגות של מקבלי ההחלטות.

אבירם דהרי: אני חושב שבמלחמה הזאת העורף התנהג מעל ומעבר למצופה.

אבירם דהרי: אני רוצה להזכיר ליושבי הבית הזה, שבשגרה אנחנו, ראשי הרשויות, נמצאים במלחמה יום יומית ואתם העורף.

אבירם דהרי: אני בכוונה לא רוצה לתת דוגמה ברורה של אולמות שההפסד שלהם ברור וייקח להם שנה או שנתיים להתאושש.

אבירם דהרי: אני רוצה לתת דוגמה של שוק שנסגר.

אבירם דהרי: אחר כך אנחנו צריכים לעמוד מול האנשים האלה ולשרת אותם.

אבירם דהרי: כשאומרים ליורם שהוא צריך לסגור את האולם, אז הוא סוגר, גם אם החתן ירצה להתחתן.

אבירם דהרי: אבל כשאומרים לסוחרים בשוק לסגור, הם לא רוצים לסגור.

אבירם דהרי: אנחנו מביאים פקחים.

אבירם דהרי: הם אומרים לנו מראש שאי-אפשר לסמוך על אף אחד ומי שירצה לבוא לשוק שיבוא.

אבירם דהרי: אנחנו מתעקשים שהם יסגרו וכן הלאה.

אבירם דהרי: אני לא רוצה מצב שחלק כן פתחו וחלק לא.

אבירם דהרי: אנחנו מדברים איתם בעדינות.

אבירם דהרי: אני לא רוצה מצב שבפעם הבאה שזה יקרה, הם ינצחו כי אז אנשים יפרקו עול ויגידו שאין על מי לסמוך.

אבירם דהרי: גם ממדינת ישראל אני מצפה שתפעל מייד.

אבירם דהרי: ניתנו פה כל הדוגמאות.

אבירם דהרי: אם לא, זה ייפול עלינו, ראשי רשויות.

שוקי שדה: ענף ארגון ההיסעים בישראל מאגד בתוכו 455 חברות שזה כולל 12,000 כלי רכב.

שוקי שדה: הם מסיעים בענף התיירות, נכים, ובעיקר תלמידים.

שוקי שדה: במערכת הדרומית של ההיסעים יש כ-100 חברות.

שוקי שדה: בזמן המלחמה הם הפסיקו ימי עבודה על בסיס חוזים והם יצטרכו לשלם הן לעובדים והן למסגרות השונות שלא הסיעו את ההיסעים האלה.

שוקי שדה: הארגון מבקש להיכלל במסגרת הדוגמה של האולמות או של ארגון הקבלנים או של העסקים הקטנים, כפעילות שוטפת למתן התשלומים השונים במסגרת ההפסדים.

שוקי שדה: אנחנו מבקשים להגיע לדיון מסודר על מנת לטפל בעניין הזה.

אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים עכשיו לחברי הכנסת.

אבישי ברוורמן: יהודה חייב לעזוב ב-11:45 ואני מבקש לקצר.

אבשלום וילן: אמנם נדלג על הברכות אבל שמענו על מהירות התגובה ועל פעילותם של אנשי מס רכוש שסיכנו פיזית את חייהם.

אבשלום וילן: באמת כל הכבוד.

אבשלום וילן: גם במלחמת לבנון השנייה ראינו שאנשי מס רכוש עומדים בחזית וזאת מציאות החיים.

אבשלום וילן: הרבה פעמים שואלים מה שווים הדיונים האלה בסופו של דבר.

אבשלום וילן: ראינו שהיה תיאום בין פיקוד העורף, בין ראשי הרשויות ובין האוכלוסיות.

אבשלום וילן: זה בדיוק ההבדל העצום לעומת מה שהיה לאחר מלחמת לבנון.

אבשלום וילן: הפקת הלקחים הקולקטיבית שסוכמה בוועדה לביקורת המדינה ובוועדות השונות, הביאה בסופו של דבר לכך שמדיבורים יצאו גם מעשים, וטוב שכך המצב.

אבשלום וילן: יהודה, אין ספק שמהירות התגובה חשובה ביותר.

אבשלום וילן: הנושא הזה חייב להיסגר מוקדם.

אבשלום וילן: מקדמות צריכות לצאת.

אבשלום וילן: צריך להקטין ככל האפשר את זמן התגובה אחרת, אולי נסיים את הדיון אבל הרבה עסקים יקרסו והרבה אנשים יפוטרו.

אבשלום וילן: ממילא אנחנו נמצאים במיתון - - -

שמעון בניטה: חלקם כבר קרסו.

אבשלום וילן: אני ראיתי את מקדם המיתון וזאת המציאות אבל המהירות היא הדבר החשוב ביותר.

אבשלום וילן: דבר שני.

אבשלום וילן: קודם דיברתי על חקלאות אבל מדובר גם בתיירות ובאולמות אירועים.

אבשלום וילן: אמרתם שמלונאים, חקלאים, קבלנים ואולמות שמחה הם בהסכמים נפרדים.

אבשלום וילן: לא מדובר בהמתנה עד אחרי ביאת המשיח, תוך שבועיים צריך לסיים את זה.

אבשלום וילן: דבר שלישי.

אבשלום וילן: אני לא אכנס לנושאים טכניים, אבל בכל אופן, אני רואה שחוזרת הבעיה עם חברי קיבוצים שאינם מקבלים תלוש משכורת.

אבשלום וילן: ב-2006 היה פיתרון מאוד פשוט, דהיינו, שכר ממוצע לחלק ל-21 יום וסגרנו עניין.

אבשלום וילן: עכשיו צריך להיכנס עוד פעם לחודשיים דיונים?

אבישי ברוורמן: יעשה מה שנעשה בעבר.

אבשלום וילן: תמיד יש את ההתחכמויות האלה ואחרי זה אתה עושה הסדרים גלובאליים.

אבשלום וילן: אתה יודע מה?

אבשלום וילן: חישבתי את מה שפיטרת פה והגעתי למסקנה שהנזק הישיר יכול להגיע ל-150 מיליון שקל.

אבשלום וילן: יהודה לא רצה להגיד את המספר אבל אני אומר שבסדרי גודל לאומיים, לא מדובר פה במספרים אסטרונומיים.

אבשלום וילן: מהירות התגובה חשובה ואל תתישו את כל האנשים בדיונים אין סופיים.

אבשלום וילן: צריך לחתוך מהר ונכון, בדיוק כפי שתפקדם בעת החרום.

שלי יחימוביץ': אני, כמובן, רוצה להסיר את הכובע בפני כל ראשי הרשויות וראשי המועצות האזוריות שנמצאים כאן.

שלי יחימוביץ': אני אומרת את זה כמי שהסתובבה, כמו רבים מחברי, בישובי הצפון במלחמת לבנון השנייה.

שלי יחימוביץ': ההבדל הוא כל כך תהומי ומוחלט.

שלי יחימוביץ': כושר המנהיגות, יכולת הארגון, היכולת להחזיק את התושבים כיחידה מתפקדת וסולידארית, בלט בצורה חסרת תקדים לעומת ההתפרקות הטוטאלית שהיתה בישובי הצפון בזמן המלחמה.

שלי יחימוביץ': אבל אתם לא באתם לכאן לשמוע שבחים ממני או מחבריי אלא כדי לקבל פיתרונות.

שלי יחימוביץ': אני חייבת להגיד לכם בכנות, פה בישיבה הזאת לא תקבלו פיתרונות.

שלי יחימוביץ': אנחנו נהיה רלוונטיים בעוד שבוע או שבועיים ומייד אומר לכם איך.

שלי יחימוביץ': אז אני ממש אתחנן בפניכם שתפעילו עלינו לחץ.

שלי יחימוביץ': ציינתי את ההבדל התהומי בין כל התפקוד של המערכת המדינתית אז והיום.

שלי יחימוביץ': בכל זאת, היה אז דבר אחד שעבד יותר טוב מאשר היום והוא סגירת מנגנוני הפיצויים.

שלי יחימוביץ': עבדנו סביב השעון במהלך המלחמה.

שלי יחימוביץ': ועדת הכספים ישבה ימים ולילות.

שלי יחימוביץ': ההסתדרות, המעסיקים והאוצר ישבו וסגרו הסכמי פיצוי תוך ימים.

שלי יחימוביץ': כל זה לא קורה עכשיו ועל זה צריך להקים קול זעקה ועל זה אנחנו צריכים לנשוף בעורפו של האוצר.

שלי יחימוביץ': אנחנו שומעים גם על מן מערכת מתקמצנת כזאת, לא נפצה ב-150% כמו בצפון אלא רק ב-80%.

שלי יחימוביץ': איך אפשר ב-80% לשלם משכורות בעסק וגם שבעל העסק יפוצה?

שלי יחימוביץ': אין דבר כזה בעולם.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא בחנות מכולת, אנחנו במדינה.

שלי יחימוביץ': כמו שנמצאים המיליארדים למערכה הצבאית כך צריכים להימצא המעט מיליונים למערכה האזרחית.

שלי יחימוביץ': יש המון דברים ספציפיים שאני רוצה להגיד, אבל זה לא הפורום כי לא תקבלו כאן מענה וחבל לי להשלות אתכם.

שלי יחימוביץ': ברגע שייסגר העניין בין הסתדרות המעסיקים והאוצר, הפיצוי גם לתעשיינים, גם לעסקים הקטנים - ברגע שייסגר עניין הפיצויים לחקלאים ויבואו אלינו לוועדת הכספים לקבל את האישור, אז נוכל לבצע בשבילכם מקצה שיפורים בתוך הוועדה.

שלי יחימוביץ': כרגע אין לנו יכולת להשפיע.

שלי יחימוביץ': אז הייתי רוצה שתבואו ליו"ר הוועדה ואלינו חברי הוועדה ותתבעו מאיתנו לעשות את מקצה השיפורים הזה ולא לקבל את מה שהוגש.

שלי יחימוביץ': אם יתקבל דבר אופטימאלי כמובן שלא אגיד דבר וחצי דבר, אבל אם יהיה צורך במקצה שיפורים כזה, אז תפעילו אותנו ואנחנו עומדים לרשותכם.

אמנון כהן: תודה אדוני היושב ראש.

אמנון כהן: ביום שני סיירנו בדרום עם ועדת הכלכלה.

אמנון כהן: ביקרנו במפעלים ונפגשנו עם חלק מהאנשים שנמצאים כאן.

אמנון כהן: ראשית, ברכות לראשי הערים ולראשי המועצות, ברכות לאנשים מס רכוש ויהודה בראשם ולמשרדי הממשלה השונים.

אמנון כהן: גם בביקור ציינתי שהתהליך הוא שאתם עושים את העבודה מול הגוף הרלוונטי ולאחר מכן זה מגיע אלינו.

אמנון כהן: אני מבקש סיוע מהמנגנון המקצועי.

אמנון כהן: גבי, כשסיירנו במפעלים ראינו שחלק מהעובדים הגיעו לעבודה וחלקם לא הגיעו.

אמנון כהן: כתוצאה מכך בוטלו הזמנות ולא ידוע מתי יחדשו את ההזמנות.

אמנון כהן: לכן, צריך לראות איך משלמים משכורות לעובדים.

אמנון כהן: המדינה אומרת לו לשלם משכורת לעובד אבל אין לו ממה לשלם כי ביטלו לו את ההזמנות.

אמנון כהן: אנחנו חיים במדינה שכל שנתיים יש אירוע.

אמנון כהן: כמובן שכוועדה ניכנס לתהליך יותר מאוחר.

אמנון כהן: איך בעלי מפעלים ועסקים קטנים יוכלו לקבל אשראי כדי לשלם לעובדים?

אמנון כהן: צריך לתת את המקדמה הראשונית בלי בירוקרטיה ואחר כך לבדוק בציציות מה מגיע ומה לא מגיע.

אמנון כהן: הנושא קריטי מבחינת הזמן.

אמנון כהן: חייבים לשחרר מייד תשלום ראשוני כמקדמה על מנת שיוכל לשלם לעובדים ולהתחייבויות אחרות אחרת המקום יקרוס.

אמנון כהן: אני מבקש מכם, לעשות את זה במיידי ולאחר מכן נדון בתקנות ונעשה מה שצריך לעשות, הן לגבי אולמי שמחות, עסקים קטנים ובינוניים וכל אלה שקשורים לעניין.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש.

שלמה מולה: ראשית, תודה לראשי הרשויות על כל מה שעשיתם.

שלמה מולה: אני חושב שזה ראוי לציון.

שלמה מולה: אני זוכר את ההחלטה של ראש העיר דנילוביץ שלא לפתוח את בתי הספר ולמחרת בבוקר נפל גראד בבית ספר.

שלמה מולה: בעיניי זאת הצלת נפשות ואנחנו אומרים לכם תודה.

שלמה מולה: יהודה, אני רוצה לתת לך דוגמה ומבקש שתתייחס אליה.

שלמה מולה: בקניון באשקלון נשמעה אזעקה, כמעט לפני שנה.

שלמה מולה: האנשים נבהלו ורצו ואחד מבעלי העסק נפל ומשך חוט ודבר ערך נפל לו והתנפץ וכל החנות הלכה.

שלמה מולה: הוא הגיש בקשה לקבל פיצויים.

שלמה מולה: במס רכוש אמרו לו שזה לא נזק ישיר ולכן לא יוכלו לשלם לו.

שלמה מולה: אני חושב שההתייחסות הזאת מאוד חשובה.

שלמה מולה: לגבי ההוצאות של ראשי הרשויות.

שלמה מולה: הגראדים נפלו במקומות ציבוריים, בפארקים, בגני ילדים, בכבישים.

שלמה מולה: מי מפצה אותם?

שלי יחימוביץ': השבוע זה סודר.

שלמה מולה: גם אנחנו וגם הרשות לעסקים קטנים צריכים להפיק לקחים.

שלמה מולה: אני מניח שיש לקחים גם מהמלחמה הזאת וכדאי שלפעם הבאה נהיה ערוכים טוב יותר.

שי חרמש: אני רוצה להזכיר לכולם שרק הלילה יצא החייל האחרון מרצועת עזה ואנחנו שואלים למה אין תקנות.

שי חרמש: הפסקת האש נכנסה לתוקף רק ביום ראשון ב-4 אחר הצהריים ואנחנו ביום רביעי ולכן בואו נירגע.

שי חרמש: כעת צריך לשבת יום ולילה ולהשלים את זה מהר.

שי חרמש: הסדר לבנון עבד, פעל הצליח וב-98% ואפילו יותר נתן מענה שבו גם הקופה הציבורית לא יצאה פגועה וגם מי שהיה צריך לקבל פיצוי קיבל כראוי.

שי חרמש: אני חושב שזאת צריכה להיות הפלטפורמה והמסגרת המחייבת לגבי המגזרים שלא נמצאים בהסדר שנחתם עם המעסיקים ועם ההסתדרות.

שי חרמש: הערה נוספת לגבי המסלול הירוק.

שי חרמש: מס רכוש לקח לעצמו דרור לעניין הזה והפך מסלול ירוק למסלול אדום.

שי חרמש: יש בידי כמה פניות של מסלולים ירוקים שבהם נאמר שאמנם זה מסלול ירוק אבל צריך לבדוק את העניינים.

שי חרמש: אלה לא התקנות, משפטית זה גם לא נכון, והתוצאה היא שהדברים תקועים.

שי חרמש: יש אצלי כמה דוגמאות ויהודה יודע על מה אני מדבר.

שי חרמש: גם ילד קטן יודע להבדיל בין ירוק לאדום.

שי חרמש: אם זה ירוק, זה ירוק עד הסוף.

שי חרמש: אם זה לא ירוק, אז גם מי שפונה צריך לדעת שישנה אופציה שפותחים דיון ארוך ואדום.

שי חרמש: לכן, אם הגדרת ירוק, אז זה ירוק.

שי חרמש: אם יש 5 עמודות, הכנסה, הוצאה, הפרש, תבדוק את המספרים.

שי חרמש: אל תתחילו ללכת אחורה לכל מיני מציאות אחרות.

שי חרמש: הדבר שהדאיג אותי יותר מהכול היה כשיהודה אמר לי שהמצב הכספי של קופת המדינה איננו כפי שהיה ב-2006.

שי חרמש: אני מציע שנחליט פה שישובי הדרום לא יהיו ה- "shock observer" של קופת המדינה.

שי חרמש: את בעיית קופת המדינה נפתור 7 מיליון תושבים ולא תושבי הדרום.

שי חרמש: שלא תהיה הקרנה ממצב קופת המדינה.

שי חרמש: כל המקרים שלא גמרתם, בואו תשכפלו אותם כי הדברים דומים.

שי חרמש: לא אוסיף מילה לגבי אולמות השמחה והתיירות שעליהם כבר דובר בעבר.

שי חרמש: יש פה עיכוב ודחייה.

שי חרמש: צריך לקחת בחשבון שחקלאות חוזרת לעבודה יום אחרי הפסקת האש ותיירות ואולמות שמחה זקוקים לפיצוי ארוך יותר.

שי חרמש: אני מציע, אדוני היושב ראש, שאתה תדרוש מהבנקים מעקב על ההלוואות של ה-70%.

שי חרמש: אני חוזר על מה שאמרתי לפני שבועיים, גרוש אחד לא יגיע לעסקים הקטנים.

אבישי ברוורמן: אנחנו נזמן את הבנקים.

יצחק זיו: קודם כל תודה ליושב ראש הוועדה שהעלה את הנושא בדחיפות מיידית.

יצחק זיו: ישנו בית אבות שנפגע והזקנים ברחוב ועד לרגע זה לא מטפלים.

אבישי ברוורמן: רשות הדיבור ליהודה נסרדישי.

אבישי ברוורמן: כפי שנאמר, יהודה והצוות עושים עבודה יוצאת מן הכלל.

אבישי ברוורמן: יהודה, בבקשה התייחס בקצרה.

יהודה נסרדישי: אני אעבור על מספר נקודות שרשמתי.

יהודה נסרדישי: אין שום ספק, ידידי ילין, לגבי נזקים שעושה צה"ל, גם במלחמת לבנון השנייה בסוף היינו מתואמים והוקם גוף.

יהודה נסרדישי: כנראה שאת אותו מודל נפעיל גם עכשיו.

יהודה נסרדישי: אנחנו יודעים לעשות הערכות ונעשה אבל השאלה מי משלם זאת שאלה שטיפלנו בה במלחמת לבנון השנה.

יהודה נסרדישי: אנחנו נהיה מתואמים איתם השאלה מאיזה קופה זה יוצא, האם קופת מס רכוש או קופת צה"ל, למרות שזאת אותה קופת מדינה.

ראובן ריבלין: איך עובד המודל?

יהודה נסרדישי: לא אכנס לזה, יש לי חוברת שלמה מה סוכם איתם.

יהודה נסרדישי: לנושא הממוצע.

יהודה נסרדישי: דיברת איתי על מקרה.

יהודה נסרדישי: אמרתי לך שאני אבדוק את זה.

יהודה נסרדישי: לגבי השאלות בדבר מסלול אדום או לא ומקדמה.

יהודה נסרדישי: אני שומע פה שני קולות: מהר, מייד ולנקות את השולחן.

יהודה נסרדישי: מצד שני, אומרים לי אדום.

יהודה נסרדישי: למדנו גם מהלקחים של המלחמות הקודמות מה זה אדום.

יהודה נסרדישי: יהודה טלמון, ידידי, אם אתה באמת מביא דברים מתוך סיכומים שהיו אז תגיד את הכול.

יהודה נסרדישי: באותה ישיבה, שלשלום בערב, אמרנו לנציגות של התעשיינים, ההסתדרות והאוצר שנעשה ככל יכולתנו בהקדם האפשרי להביא את התקנות והחקיקה.

יהודה נסרדישי: אבל ישבת באותה ישיבה שסוכם מסמך עקרונות והסכמתם שמסלול אדום לא יהיה שם.

יהודה נסרדישי: אז תן גילוי נאות לציבור הזה.

יהודה נסרדישי: לגופו של עניין, זה לא מטעמים בירוקרטים.

יהודה נסרדישי: אני יכול להשבית עוד 20 מפקחים או עוד 30 מפקחים.

יהודה נסרדישי: זה ארוך טווח, זה בדיקות, זה מסמכים, זה ויה דה לה רוזה.

יהודה נסרדישי: הרי אתם הסכמתם לכך.

יהודה נסרדישי: אז אם הסכמתם, אז אולי זה טוב להעלות לפרוטוקול אבל אני חושב שצריכים לשים את הדברים על השולחן.

שמעון בניטה: יהודה, אבל מסלול אדום רק יפתור את הבעיות ואם לא לא יהיה כלום.

יהודה נסרדישי: זה לגבי התקנות.

יהודה נסרדישי: הועלו פה מספר נושאים.

יהודה נסרדישי: באותו דיון אמרנו לכם שהחרגנו ארבעה תחומים: מלונות, אולמות, חקלאות וקבלנים ולגביהם יתקיים דיון נוסף.

יהודה נסרדישי: אני לא רוצה כרגע לחשוף אבל עם שני גופים כבר קיימו משא ומתן ויש דיונים.

יהודה נסרדישי: לגבי אשקלון.

יהודה נסרדישי: שמעון ידידי, בתקופת המלחמה הייתי אצלך יותר משהייתי בבית.

יהודה נסרדישי: לכן, במצוקת האשראי שפנית אלי, שר האוצר נתן לי הנחייה אחרי יומיים וסוכם ונתנו דחייה של מע"מ מס הכנסה וניכויים לא לדווח ולא לשלם לפחות עד ה-29 לחודש.

יהודה נסרדישי: עבדך הנאמן, בתקופת המשבר, בא עם הנה עם מע"מ מזומן מצטבר ושזה עולה לתזרים המזומנים של המדינה 350 מיליון שקל.

יהודה נסרדישי: העברנו 47,000 עוסקים מחד חודשי דו חודשי.

יהודה נסרדישי: לכן, אלה הקלות שכן עשינו.

שמעון בניטה: יהודה, אבל זה לא קשור למלחמה.

יהודה נסרדישי: ידידי שמעון, ה-650 מיליון שדחינו לפחות בחודש ימים, עשינו את זה בגלל המלחמה.

יהודה נסרדישי: זה היה ב-40 הקילומטרים.

שמעון בניטה: זה כן.

יהודה נסרדישי: נושא נוסף.

יהודה נסרדישי: גם לגבי קופות הגמל אמרתם לנו שאנשים ישבו במקלטים ולא הפקידו ולכן לא תספיקו.

יהודה נסרדישי: אמרנו שנמצא לכם סידור.

יהודה נסרדישי: ניתן את 2009, תפקידו בקופות גמל ונראה אותם כאילו הפקדתם את זה ב-2008 על מנת שהזכויות – זאת החלטה נוספת שהתקבלה.

יהודה נסרדישי: לגבי ספירות מלאי.

יהודה נסרדישי: בדרך ספירות מלאי נערכות ב-31.12.

יהודה נסרדישי: לגבי 10 ימי סטייה לא צריך לשאול אותי ולא להודיע לי.

יהודה נסרדישי: הוצאתי מכתב אישי לכל פקידי השומה ולציבור ופרסמתי בכלי התקשורת שעד 31.1 דחינו את ספירות המלאי על מנת להקל עליכם את הבירוקרטיה.

יהודה נסרדישי: משרדי הרשות עמדו לרשותכם.

יהודה נסרדישי: לכל מצוקה שלכם היינו שם ולכן אני חושב שצריך להגיד גם את זה להגיד.

יהודה נסרדישי: אני לא יודע האם היהלום נפל או לא נפל.

יהודה נסרדישי: תאמין לי, מזמן לא ראיתי יהלום, אני לא יודע אם זה נזק ישיר או נזק עקיף.

יהודה נסרדישי: אני מבין שאם זה סוחר יהלומים אז זה מלאי.

יהודה נסרדישי: אני לא מכיר את רשימת המלאי שלו אבל כנראה שזה נזק עקיף ולא ישיר.

יהודה נסרדישי: מה לעשות?

יהודה נסרדישי: ידידי חבר הכנסת שי חרמש, לפעמים אני שותה אצלך כוסות תה על השולחן בכפר עזה.

יהודה נסרדישי: מסלול ירוק לא משמעותו מסלול שלא יבדקו כלום.

יהודה נסרדישי: יש לנו אחריות, יש עלי את משרד מבקר המדינה.

יהודה נסרדישי: אני אראה לך את הדוחות ממלחמת לבנון השנייה עליהם אני הייתי צריך לענות.

יהודה נסרדישי: נאמר מסלול ירוק אבל לא נאמר שלא נבדוק את זה.

יהודה נסרדישי: אם יש קפיצה במספר העובדים, ואני לא חושד באף אחד, אין זה אומר שאסור לנו לבדוק מה פתאום בתקופה האת מספר העובדים קפץ.

יהודה נסרדישי: לכן מסלול ירוק זה ירוק מבחוץ.

יהודה נסרדישי: גם במסלול הירוק ישנה בדיקה.

יהודה נסרדישי: זה כסף ציבורי, זה כסף שאנחנו צריכים לתת עליו דין וחשבון.

יהודה נסרדישי: לגבי הגופים הציבוריים, חברת הכנסת יחימוביץ ענתה במקומי.

יהודה נסרדישי: רצנו עם זה לממשלה, יש החלטה, יש מסמך מחליטים ואנחנו נפעל על פיו גם לגבי נזקים כאלה ואחרים ברשויות הציבוריות.

יהודה נסרדישי: לא נותר לי אלא להודות לראשי המועצות על אורך הרוח.

יהודה נסרדישי: בשלושת השבועות האלה ביקרתי בבאר-שבע, אשדוד, אשקלון, מועצת אשכול, באופקים.

יהודה נסרדישי: הם בהחלט נתנו לנו תמיכה וסיוע בהפעלת השומרים ובהפעלת הלוגיסטיקה.

יהודה נסרדישי: אני מעריך את זה ומאוד מאוד מודה לכם על כך.

יהודה נסרדישי: לגבי השכר ידבר רביב סובל.

רביב סובל: אני חושב שבישיבה שהתקיימה השבוע ביום שני, נסגרו 95% מהנושאים.

רביב סובל: סוכם נושא השכר של העובדים על בסיס העקרונות שהיו בפעמים הקודמות.

רביב סובל: להבדיל מהפעמים הקודמות, לא יהיה ניכוי מהשכר של העובדים.

רביב סובל: במלחמת לבנון היתה השתתפות של 20% בימי חופש, בהסדר הנוכחי לא תהיה השתתפות של 20% בימי חופש כך שאי-אפשר להגיד שאנחנו מנסים ללכת אחורה או לקפח או לפגוע לעומת הסדרים קודמים.

קריאה: תגיד שזה 132.5% ולא 145%.

רביב סובל: אל דאגה.

רביב סובל: בצד של המעסיקים, לגבי מרבית הענפים עקרונות הפיצוי נקבעו.

רביב סובל: כמו שיהודה ציין, יש עוד מספר ענפים שלגביהם עוד מתקיים דיון כיוון שיש לגביהם בעיות ספציפיות.

רביב סובל: לגבי מרבית העסקים גם סוכמו העקרונות של מסלול המחזורים, מבחינת איך יערכו את ההשוואות.

רביב סובל: סוכמו גם העקרונות של מסלול שכר, שבמסגרתו המעסיק מקבל 132% על השכר שהוא משלם לעובדים, כך שזה נותן לו גם פיצוי מסוים על כל העלויות הסוציאליות, ההפרשות וכל הדברים הנוספים שצריך לשלם יחד עם השכר.

רביב סובל: נכון שבאחד החודשים במלחמת לבנון קיבלו יותר מ-132% אבל בסופו של יום, אני חושב שההסדר הוגן.

רביב סובל: הוא בהחלט מסתכל גם על המצב הכלכלי של המדינה.

רביב סובל: אני מברך את התעשיינים ואת המעסיקים שבסוף גם הסתכלו על ההיבט הזה.

ראובן ריבלין: הם מקבלים מקדמות?

רביב סובל: אני חושב שהמשימה שלנו היא לעשות את זה כמה שיותר מהר על מנת שבתוך 10 ימים נסגור את נושא התקנות ומייד אפשר יהיה להגיש - - -

ראובן ריבלין: כמה זמן בממוצע ייקח לבעל עסק לקבל מקדמות?

קריאה: זה ייקח חודשיים.

רביב סובל: אני לא חושב שמדובר בחודשיים.

רביב סובל: מהניסיון של מלחמת לבנון זה לקח פחות מחודשיים.

ויקי כחלון: אני לא מבין מאיפה אני לוקח את הכסף.

אבישי ברוורמן: אני אתן לך לדבר.

יהודה נסרדישי: בפגישות שהיו שלשלום בלילה, אמרנו שנעשה את זה מהר.

יהודה נסרדישי: יושבים עכשיו צוותים ועובדים על כך.

יהודה נסרדישי: יכול להיות שנשחרר שסכומים מסוימים בתביעות האלה, הם יהיו במסלול ירוק-ירוק.

ראובן ריבלין: אם על הסכום יש ויכוח, אפשר לתת מקדמות.

שמעון בניטה: בצפון היו מקדמות.

שמעון בניטה: צריך לדאוג למקדמות כמו שהיו בצפון.

ראובן ריבלין: רק על זה אנחנו מדברים.

ויקי כחלון: שמי ויקי כחלון.

ויקי כחלון: יש לי מכוני כושר באשקלון ובקרית מלאכי.

ויקי כחלון: מאז תחילת המערכה היינו סגורים.

ויקי כחלון: כרגע אני נמצא בבעיית תזרים כי כל שלושת השבועות הייתי סגור.

ויקי כחלון: אנחנו צריכים לשלם 100,000 שקל משכורות ו-50,000 שקל למיסים.

ויקי כחלון: האמת, אני לא יודע מאיפה אביא את הכסף.

ויקי כחלון: אם אני לא אשלם משכורות לעובדים הם לא ימשיכו לעבוד אצלי.

אבישי ברוורמן: זאת הבעיה.

אבישי ברוורמן: זה לא מקרו.

אבישי ברוורמן: איך אנחנו פותרים את הבעיה שלו?

ויקי כחלון: יש לי 35 עובדים.

אבישי ברוורמן: יהודה, יש לך תשובה בשבילו?

יהודה נסרדישי: אין לי תשובה.

יהודה נסרדישי: אם אנחנו הולכים לשלב של מקדמות, ההליך יתארך יותר.

יהודה נסרדישי: פעם אחת אתה משלם מקדמות, פעם אחת אתה נוגע - - -

אבישי ברוורמן: הוא יכול ליפול בתוך התהליך הזה.

ראובן ריבלין: עזוב את המקדמות, הוא צריך להגיש דוח למע"מ?

ראובן ריבלין: האם אתם דוחים לו את הדוח לחודשיים.

רביב סובל: לא יהיו נתונים על מה לתת לו פיצוי.

ראובן ריבלין: מה שאמרת זה מאוד חכם אבל אנחנו צריכים קודם "הושיעה נא".

יהודה נסרדישי: תראה, זאת בעיה ספציפית.

אבישי ברוורמן: יש רבות כאלה.

ויקי כחלון: צריך לבוא לעסקים ולראות שיש לנו שיקים של עשרות אלפי שקלים לבנקים, לסוחרים.

ויקי כחלון: הכל נעצר, לא מוכרים כלום.

שמעון בניטה: יהודה, התכניות הוורודות, האדומות הצהובות, לא עוזרות לנו.

שמעון בניטה: אנחנו צריכים לשלם כסף עכשיו.

שמעון בניטה: אנחנו צריכים לשלם עכשיו משכורות.

אבישי ברוורמן: זה לא מקרה ספציפי.

אבישי ברוורמן: במקרה הזה "קול המון כקול שדי".

אבישי ברוורמן: יש פה כל כך הרבה מקרים.

אבישי ברוורמן: הם נופלים על התפעול המיידי.

שמעון בניטה: ראש עירית קריית-גת אמר שאתם העורף כרגע.

שמעון בניטה: אנחנו עמדנו כמו שצריך, כשרציתם אותנו.

שמעון בניטה: אתם עכשיו העורף.

שמעון בניטה: 2.5 מיליון שקל החזר חודשי לגן אירועים – אי-אפשר להתקיים מחר בבוקר.

שמעון בניטה: עסקים קטנים של 50,000 שקל לא יכולים לחיות כי זאת הפרנסה שלהם.

קריאה: אדוני היושב ראש, חשוב להבין, לא יהיו משכורות.

קריאה: שלא תהינה אשליות.

קריאה: יש פה הנחייה של התאחדות האולמות לשלם משכורות.

קריאה: אני לא רואה איך אני משלם משכורות ל-100 עובדים.

קריאה: הידידים שלי שיושבים לידי, לא רואים איך הם משלמים משכורות ל-200 עובדים.

קריאה: צריך להבין, אני מכבד את כולם.

קריאה: ויטה פרי גליל יש אחד, יש בו 160 עובדים.

קריאה: 60 גני אירועים זה 60 מפעלים.

קריאה: 60 מפעלים שאין להם איך לשלם משכורות, איך לתת את הכספים לספקים שהוציאו מכספם בהלוואות.

קריאה: צריך להבין, שהמקומות האלה יקרסו.

קריאה: הפעולה צריכה להיות מהירה וזריזה.

קריאה: אני מכבד את כל הפעולה המאוד נחשבת שעושה אדון נסרדישי ואני לא אומר את זה בציניות, עושים פה עבודת קודש.

קריאה: יחד עם זאת, אנחנו צריכים למצוא מנגנון מיידי.

קריאה: חברים, לא משחקים, לא כאילו.

קריאה: הכל בסדר, כולכם מקסימים.

קריאה: אדון ברוורמן, אדון נסרדישי, שמעתם אותנו אבל בשורה התחתונה צריך עכשיו, לא מחר ולא מחרתיים.

קריאה: צריכים כסף לשלם לעובדים שלנו ולספקים שלנו, שגם הם מתחילים לקרוס.

קריאה: הספקים אמרו לנו שאם אנחנו נקרוס גם הם יקרסו.

קריאה: מדובר בחברות הבשר, חברות הירקות, החקלאים.

קריאה: חברים, יש פה מעגל שלם.

אבירם דהרי: אבישי, תזכור שזאת השנה שבה ממשלת החליטה שהיא מחזקת את הפריפריה.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לסכם.

אבישי ברוורמן: ראשית, אני מודה לכם.

אבישי ברוורמן: המטרה של הפגישה הזאת לא היתה שנחליט פה.

אבישי ברוורמן: ועדת הכספים יכולה לעכב דברים, יכולה לאשר דברים.

אבישי ברוורמן: היא נותנת לכם את הבמה.

אבישי ברוורמן: היה חשוב לי מאוד שיהודה נסרדישי ורביב סובל ישמעו אתכם אחד לאחד.

אבישי ברוורמן: אני אומר עוד פעם, ההמלצה שלי ליהודה ולבוס שלו, שר האוצר: תחטא עכשיו בנועזות, תרחיב יותר, שחרר יותר.

אבישי ברוורמן: אם העלות תהיה יותר גבוהה, בסדר.

אבישי ברוורמן: אנחנו בתקופה כל כך קשה שממילא המיתון פוגע בכל ולכן עדיף עכשיו לחטוא בהעזה.

אבישי ברוורמן: להקדים כספים, להרחיב כספים, גם אם נופלים לכאן מספר דברים שהם לא בדיוק ראויים.

אבישי ברוורמן: הבקשה שלנו היא, שתעשו את כל המאמץ בימים הקרובים כדי שב-1 או ב-2 לפברואר יבואו התקנות.

אבישי ברוורמן: תקשיבו לזעקת האנשים האלה ותנסו לפתור את בעיית הפרטים לגבי המקדמות.

אבישי ברוורמן: כפי שאמרה חברת הכנסת יחימוביץ, אנחנו נמשיך לעקוב אחר הדברים, נמשיך לתת לכם את הגיבוי.

אבישי ברוורמן: תודה לכם ותודה שבאתם.