ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 697, 2009-01-28 13:00

יצחק לוי: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

יצחק לוי: על סדר היום תקנות זכויות נפגעי עבירה (אחראים במשטרת ישראל), התשס"ט-2008 - אישור התקנות.

יצחק לוי: אלה תקנות של השר לביטחון הפנים.

יצחק לוי: תמי, בבקשה.

תמי סלע: לפי סעיפים בחוק זכויות נפגעי עברה גם במשטרה וגם בפרקליטות צריכים למנות אחראים לנושא מימוש הזכויות לפי חוק זכויות נפגעי עברה, וגם בפרקליטות וגם במשטרה מונו אחראים לעניין מימוש הזכויות.

תמי סלע: מוגדרים תפקידים בסעיף המסמיך להבטיח את העברת המידע, להנחות שוטרים, בגדול – לדאוג למימוש הזכויות על פי החוק, כשהסעיף גם אומר שהמינוי שלהם, מספר האחראים, תפקידים שלהם ופרטים נוספים לגבי אופן פעולתם ייקבעו על ידי השר בתקנות באישור הוועדה.

תמי סלע: אעיר שתקנות דומות צריכות להיות מותקנות גם לעניין היחידות בפרקליטויות שכבר מונו, אבל זה עדיין לא על שולחננו.

תמי סלע: התקנות מפרטות את דרך המינוי.

תמי סלע: יש כמה מחלוקות שנותרו, יש כמה הערות שהתקבלו ונמצאות בגוף הנוסח.

תמי סלע: אני מציעה שנקרא ונשמע את ההערות.

תמי סלע: סעיף ההגדרות – הוספנו הגדרה של הוראות החוק.

תמי סלע: קוראת סעיף ההגדרות.

תמי סלע: קוראת סעיף 2.

תמי סלע: קוראת סעיף 3(א).

תמי סלע: כרגע יש ששה קצינים, קצין לכל מחוז.

תמי סלע: ליחידות הארציות, היה דיון מקדמי בעניין הזה, והתשובה שקיבלנו היתה שהגורם שייתן את המענה לעניין חוק זכויות נפגעי עברה ליחידות הארציות יהיה המדור הארצי.

תמי סלע: העמדה שלנו היתה שצריך אדם, כפי שיש לעניין למשל ייעוץ משפטי ושירותים אחרים לאותן יחידות ארציות, גם לעניין הזה.

תמי סלע: קוראת סעיפים 3(ב), (ג).

יצחק לוי: כלומר יש שאלה אחת כאן, לגבי היחידות הארציות.

יצחק לוי: מישהו מוכן לומר לי מהן היחידות הארציות?

אורנה נחמני: היחידות הארציות הן יחידות החקירות הבין לאומיות, יחידת ההונאה הארצית, היחידה הכלכלית הארצית.

אורנה נחמני: יש עוד שתי יחידות, מינהלת ההגירה והיחידה לאכיפה לבנייה בלתי חוקית במשטרה, שאחת מהן כן נכנסת לקטגוריה של נפגעי עברה אבל השנייה לא כל כך.

אורנה נחמני: גם היחידה הכלכלית הארצית וגם יאח"ה וגם יחב"ל, כולן מתעסקות – גם בדקתי את זה בהנחיות הפנימיות שלנו, רוב היחידות האלה מתעסקות בסוגים של עברות שנפגעי העברה הם או המדינה או עבריינים אחרים.

אורנה נחמני: אנו חושבים שהמענה שניתן, הארצי, הוא מספק גם מבחינת הבקרה, גם מבחינת ההנחיה, גם מבחינת הטיפול.

יצחק לוי: איך את משווה אותם מול מחוזות מבחינת הגודל וההיקפים?

אורנה נחמני: מבחינת ההיקפים, זה הרבה פחות ממחוז.

אורנה נחמני: הגודל של היחידות עצמן, אולי כולן משתוות למחוז אחד.

אורנה נחמני: אני רוצה לציין שעדיין אנו כן מתחייבים שבכל יחידה כזו אנו נאתר אדם שאנו חושבים שיכול לתת לנו את המענה היום-יומי אם נצטרך, ואותו גם נכשיר באופן ספציפי, אבל אנו לא מוכנים שזה ייכתב בתקנות- -

יצחק לוי: ההצעה כאן היא לראות את כל היחידות האלה כמחוז אחד, ואז למנות קצין נוסף, שיהיה ברמה של קצין מחוז.

יצחק לוי: לא ששה קצינים.

יצחק לוי: קצין אחד לכל היחידות, כלומר מכיוון שאמרת שיש חמש או שש יחידות – אגב, יכולות להיות בעתיד עוד.

יצחק לוי: אין חוק שמגביל.

יצחק לוי: הכוונה היא כאן שהקצין הארצי לא יטפל ישירות ביחידות כי הוא צריך להיות מעל לכולם ולטפל בכל מה שצריך בהיבט הארצי, וכיוון שזה יחידות קטנות יותר ממחוזות, אין הכוונה פה למנות ששה קצינים אלא אחד שיטפל בכל היחידות.

אורנה נחמני: אבל אנו סבורים, בגלל הנימוקים שציינתי, שאין צורך מעשי כרגע במינוי קצין נוסף ליחידות האלה.

אורנה נחמני: שנית, אין תקצוב לעניין הזה.

אורנה נחמני: אף אחד לא חשב על העניין הזה, כשהוצע התיקון הזה.

אורנה נחמני: לכן אנו גם לא מוכנים כרגע לבצע ולהתחייב על זה בתקנות.

רותי אלדר: אני הייתי רוצה לתת דוגמה לעניין הזה, שעכשיו אנו מתמודדים אתה, של נפגעי עברת חפציבה, שלא מזמן היה גזר הדין, שבו נפסקו פיצויים לנפגעי עברה.

רותי אלדר: הם לא מילאו הצהרת נפגע עברה, הם לא קיבלו את הזכויות שלהם, כי ההגדרה לא כל כך ברורה, שהם נפגעי עברה במובן הקלאסי של המילה.

יצחק לוי: אולי במקום שנכתוב שיהיה קצין, אולי נכתוב שבכל יחידה יהיה קצין אחראי על נושא נפגעי עברות?

יצחק לוי: זה לא יהיה התפקיד הבלעדי שלו.

אורנה נחמני: כתיבה של העניין הזה תחייב את כל מה שמופיע אחרי כן, מין הכשרות מיוחדות.

יצחק לוי: למה לא?

אורנה נחמני: קצינים כאלה, אני לא בטוחה שהם לא ישנו תפקיד באותה יחידה.

אורנה נחמני: קשה לנו לקבל את זה כמחויבות שנוכל לעמוד בה בתקנות.

אורנה נחמני: הדבר היחיד שאנו יכולים להתחייב, שבהנחיות הפנימיות שלנו כן ניתן לזה ביטוי, שאנו חושבים שצריך להיות אדם- -

יצחק לוי: בואי נשאיר את זה רגע בסימן שאלה, נראה מה זה מחייב ונחזור לזה.

יצחק לוי: אני כן הייתי רוצה שיהיה איזה עיגון בתקנות וביחידות.

יצחק לוי: אני מסכים אתך שנושא הקצין הוא בעייתי בגלל התקנים.

יצחק לוי: הדרך שאת מציעה נכונה, לדעתי, לאתר קצין, אך לא הייתי רוצה שזה יהיה תפקיד כזה, שברגע שהוא עובר לתפקיד אחר ביחידה, הוא כבר לא יעסוק בזה.

יצחק לוי: אני רוצה שזה יהיה אדם שתהיה לו הכשרה, שיצבור ניסיון, שזה יהיה מקצועי.

יצחק לוי: נשאיר את זה פתוח ונחזור לזה.

ענבר יחזקאלי-בליליוס: אותם קציני נפגעי עברות מחוזיים, הם אמונים רק על הנושא הזה או על דברים אחרים?

אורנה נחמני: המינוי שלהם הוא לפי חוק ולפי התקנות, לתפקיד הזה.

אורנה נחמני: יחד עם זה, קצינים במחוז כפופים פיקודית למפקד המחוז.

אורנה נחמני: אותם כפופים פיקודית הם גם שוטרים וקצינים לכל דבר.

יצחק לוי: ההבנה כאן היא שזה תפקיד מיוחד.

תמי סלע: אני יודעת שבפרקליטויות, למשל, שמינו בהם אחראים ביחידות סיוע, לא תמיד היה ברור שזה תקן מלא שמוקדש לעניין של האחראי על נושא חוק זכויות נפגעי עברה, ולעתים, בגלל מצוקת כוח אדם או כל מיני סיבות, ניסו לחלק את התפקיד בין תפקידים אחרים של הפרקליטות.

תמי סלע: יש שאלה, האם מדובר על תקנים מלאים או על תקנים חלקיים?

אריאל זיסל: יש ששה תקנים לנושא הזה.

יצחק לוי: נחזור לזה.

תמי סלע: אעיר הערה שלא מופיעה פה באף אחת מהתקנות והיא עלתה בדיונים ובסופו של דבר לא מצאתי לנכון להכניס את זה כתוספת אך אני חושבת שראוי להעלות את זה; שאלתי איך עובד הקשר בין הקצין המחוזי לתחנות ביום-יום, בשטח - האם מספיק אדם אחד, הרי יש המון תחנות משטרה, האם לא ראוי שבתחנות מעל גודל מסוים, למשל, יהיה גורם אחראי.

תמי סלע: והתשובה שקיבלתי, שזה כן קשר יום-יומי, שזה עובד טוב, ושזה מספיק, אבל אני מעלה את זה גם כאן, לידיעתך ולידיעת הגורמים האחרים.

אורנה נחמני: יושבת כאן קצינת נפגעי עברות מהמחוז הדרומי - שלא יגידו שאני אומרת דברים אחרים, ושבשטח נעשה אחרת, ביקשתי ממנה לבוא, אולי נוכל לשמוע אותה.

יצחק לוי: בבקשה.

חן כינור: המחוז שלי הוא מאשדוד עד אילת, 13 יחידות, שני ימ"רים ויחידת הונאה מחוזית, על כל מחוז דרום.

חן כינור: אני לא אובייקטיבית אולי, אבל ברור שהקשר הוא מצוין.

חן כינור: זו עבודה ברגליים, זה לעבור יחידה-יחידה, ועוד הרצאה ועוד להטמיע את זה, לבדוק, לפקח, לענות לשאלות, להיות זמין כל הזמן.

חן כינור: זה גם מול גורמי הסיוע.

חן כינור: זה עבודה אין-סופית.

חן כינור: ברור שאם היו לי 13 בכל יחידה זה היה הכי טוב, אך בתקציב שקיים, אנו עושים את זה.

חן כינור: לשאלה שלך, נכון שאנו קציני נפגעי עברה, אנו גם קציני אלימות במשפחה, אחראים על עברות מין, חסרי ישע וקשישים, אבל עושים את זה.

חן כינור: לגבי ההכשרות, עברתי את כל ההכשרות, וגם החוקרים שלי עוברים את כל ההכשרות.

יצחק לוי: מה זה החוקרים שלך?

חן כינור: בצוותי אלמ"ב.

יצחק לוי: גם בנושא נפגעי עברה.

חן כינור: ברור.

תמי סלע: 13 תחנות משטרה זה מחוז קטן, נכון?

חן כינור: המחוז הוא גדול, אבל יש תחנות קטנות ויש תחנות גדולות.

חן כינור: יש גם אוכלוסייה מגוונת.

חן כינור: לגבי הדרכות, כשנכנסתי לתפקיד כל היחידות בכל התחנות קיבלו הכשרות.

יצחק לוי: אנו מודים לך.

יצחק לוי: נחה דעתנו.

יצחק לוי: במסגרת יכולות המשטרה אנו חושבים שזה מה שאפשר עכשיו.

יצחק לוי: אנו בטוחים שאת עושה עבודה טובה.

תמי סלע: קוראת סעיף 4(1)-(4).

תמי סלע: כאן יש הערה שהערנו שלא מקובלת על משרדי הממשלה, לעניין ההכשרה, ופה זה גם ספציפית לעניין הצרכים והמאפיינים המיוחדים של נפגעי עברות, החלק הזה של הכשרה, שבפועל זה קורה.

תמי סלע: זה לא משהו שיש התנגדות עקרונית לשתף, אבל לא רוצים שזה יהיה מעוגן.

תמי סלע: יש עוד מקומות שבהם עלתה הערה, האם זה מקובל שיש - בהתחלה הכיוון היה התייעצות, וזה כופה מדי או מחייב מדי, וזה לא מתאים לסוג כזה של שיתוף, אך גם זה קיים בחקיקה, התייעצות עם כל מיני סוגים של ארגונים.

יצחק לוי: הכוונה פה, להסתייע באותם גורמים לצורך העברת ההשתלמויות.

ענבר יחזקאלי-בליליוס: בשטח זה קיים.

יצחק לוי: למה חשוב שיהיה כתוב?

יצחק לוי: בשטח זה קיים, אני בטוח שימשיך גם להיות קיים.

תמי סלע: אני חושבת שזה מעגן את הרלוונטיות של השיתוף של הארגונים האלה והכנת ההכשרות, ואולי גם מעבר לזה.

תמי סלע: זה נותן עיגון לשיתוף הפעולה עם הארגונים, של קציני נפגעי עברות.

תמי סלע: יכול להיות שיהיה עוד מקום במסגרת התפקידים.

איילת לוי: למה ראוי לכלול את זה בסדרי העבודה המשטרתיים- -

יצחק לוי: עיקר התרומה כאן היא בקביעת המאפיינים והצרכים וכו', וזה לא כתוב כאן.

יצחק לוי: זה סעיף שמדבר על השתלמות.

יצחק לוי: זה שהמשטרה יכולה להזמין מרצים מהאקדמיה או מארגון זה או אחר, ודאי עושים את זה כל הזמן.

יצחק לוי: לא רק קציני המשטרה מעבירים את ההשתלמויות.

ענת אסיף: במבט משפטי מאוד צר אפשר לקרוא כאילו זה אומר שלעניין אחר היא לא רשאית או שהיא לא רשאית להסתייע באחרים.

ענת אסיף: ברור שאף אחד לא יפרש את זה כך.

לרה צינמן: ההתייעצות עדיין עם הארגון שלנו לא הביאה לשום שינוי בשטח.

לרה צינמן: שנה אחר שנה אנו מדברים על זה שבמפגש שאינו אופייני של משפחות עם החוקרים, שזה לא מתקיים בתחנה, שם החוקר יושב מול המחשב וצריך למלא את כל הפרטים, ואנו נוכחים שנה אחרי שנה שמשפחות שאנו פוגשים לא קיבלו מהחוקרים שום מידע על הזכויות שלהם, לכן התוספת הזו של להסתייע בגופים מאוד מועילה.

יצחק לוי: את מדברת על כך שהערתם הערות למשטרה ולא נעניתם.

יצחק לוי: אני מבקש מהמשטרה לשים לב להערות של הארגון של נפגעי עברות.

יצחק לוי: אני מבקש להיות בקשר אתם ולראות מה הטענות ומה אפשר לענות.

ענבר יחזקאלי-בליליוס: הכשרות מהסוג הזה שנעשות, של הארגונים השונים, כל אחד מביא את האג'נדה שלו, כך שמביאים את הדברים, מה קורה בשטח, בין אם מדובר באדם עם מוגבלות, בין אם הוא נפגע עברת מין, בין אם הוא משפחה שיקירה נרצח – כל אחד מהם מביא שיח שאף אחד מהגורמים של המדינה לא יכול להביא את זה במילים האלה.

ענבר יחזקאלי-בליליוס: אין לנו פה עיגון להכשרות האלה.

קריאה: מה שאת מתארת בדיוק נעשה.

ענבר יחזקאלי-בליליוס: נכון, אבל אין לזה שום עיגון בתקנות.

ענבר יחזקאלי-בליליוס: גם פה זה לא נותן עיגון, אבל זה נותן אזכור למקום החשוב הזה, ואני חושבת שראוי להשאיר את זה, גם אם ברמה המשפטית זה לא מטיל חובה.

יצחק לוי: אני מפקפק בזה, כי לדעתי, הדבר הזה מחריג את כל המקומות האחרים, את כל התקנות שהמשטרה מסתייעת, וזה לא כתוב.

מנחם בן-ששון: זה רק מזיק.

אריאל זיסל: היתה גם פסיקה על כך, ולכן אנו ממש לא רוצים להכניס את זה בתקנה הזו, ואנו חושבים שזה לא ראוי.

אריאל זיסל: אנו לא רוצים לעגן בתקנה את החובה של המשטרה- -

יצחק לוי: אתה צודק, אבל נתקלנו כאן בוועדה מספר רב של פעמים שפירשו "רשאי" כ"חייב".

אריאל זיסל: המשטרה תצטרך לנמק, מדוע היא לא מסתייעת בגופים כאלה ומסתייעת בגופים אחרים, ואם זה לא נגוע בשיקולים זרים, וזה פתח לצרה צרורה.

יצחק לוי: ויתרנו על הנושא הזה.

יצחק לוי: ייתכן שנמצא פתרון במקום אחר.

יצחק לוי: כרגע בתקנה הזו מחקנו את השורות האלה.

אורנה נחמני: אני רוצה רק לציין שדווקא רוב הגורמים שיושבים כאן יודעים שיש בינינו קשר כמעט יום-יומי.

יצחק לוי: אנו בטוחים בזה.

מנחם בן-ששון: כשרוצים להכניס גורם, הוא נכנס בצורה מסודרת, ואז מחויבים.

יצחק לוי: רוצים להכניס פה רצון של התייעצות ושל קבלת מידע, והניסוח כאן אינו המקום הכי מתאים לעניין.

יצחק לוי: נמשיך.

תמי סלע: קוראת סעיף 4(5).

יצחק לוי: יש הערות לסעיף ההכשרה?

יצחק לוי: הסעיף הזה מאושר, אנו לא חוזרים אליו.

תמי סלע: קוראת סעיף 5(א)-(ג).

תמי סלע: ב-(ב) נתקן את הניסוח.

תמי סלע: לגבי (ג), בתקנות זכויות נפגעי עברה יש הרבה הוראות שמתייחסות לנושא של העברת מידע, לכן הפנינו אליהן.

תמי סלע: קוראת סעיף 5(ד)-(ט).

יצחק לוי: אני מבין שלגבי הסעיף הזה אין הערות.

יצחק לוי: הסעיף כפי שהוא לפנינו, האם יש הערות?

אורנה נחמני: יש לי הערה קוסמטית לסעיף (ח) – "קשיים" נראה לי יותר מתאים ולא "כשלים".

יצחק לוי: בסדר.

תמי סלע: הערה בעקבות הערות שקיבלתי, ואני חושבת שהיא רלוונטית, במסגרת התפקידים של אותם גורמים, גיבוש מדיניות לשיתוף פעולה והיכרות, או ניסוח דומה, עם גופים המעניקים שירותי סיוע לנפגעי עברות.

תמי סלע: עוד מקום שזה יכול להיות רלוונטי במסגרת התקנות האלה זה העניין של איתור קשיים וליקויים.

תמי סלע: חיפשתי כמה דוגמאות, ראיתי גם שיש תפקיד של יועצת לענייני מעמד האשה ברשויות המקומיות, שחלק מהתפקידים שלה זה ליצור שיתוף פעולה - וזה כתוב בחוק הרשויות המקומיות - שיתוף פעולה גם עם ארגונים אזרחיים שפועלים בתחום וגם גורמים אחרים כמו הרשות למאבק בתאונות דרכים.

תמי סלע: זה יכול להיות בניסוח של "שיתוף פעולה".

תמי סלע: אני חשבתי על "מדיניות של שיתוף פעולה".

נעמה פויכטונגר: יושבים אתנו כאן ארבעה או חמישה ארגונים שאנו מכירים, עובדים אתם וסומכים עליהם.

נעמה פויכטונגר: ארגוני סיוע זה מונח מאוד אמורפי.

נעמה פויכטונגר: כל יומיים יכול לקום לי גוף שרוצה לייצג מישהו, שאני לא יודעת אפילו מי הגוף, מה רמת ההכשרה והידע שלו, וכל גוף יכול לטעון שהוא זכאי- -

מנחם בן-ששון: אני לא רוצה להוסיף את זה, כי כשעשינו את זה בתקנות של טיפול בסחר בבני אדם אמרנו: יש אדם שירשום ארבעה או חמישה ארגונים לשר, וכך יהיה לו שיקול דעת והוא יסנן אותם.

מנחם בן-ששון: אם רוצים – בבקשה, תכתבו את התקנה מחדש.

תמי סלע: שם הם צריכים להופיע בפני הוועדה.

מנחם בן-ששון: אני מוכן שהקצין ייתן שמות של שלושה ארגונים, ואז מתוך השלושים שנמצאים, שלושה הוא יגיד.

יצחק לוי: אני לא רוצה לדבר על "גיבוש מדיניות".

יצחק לוי: זו מילה רחבה מדי.

יצחק לוי: גם לא כל קצין מחוזי מגבש מדיניות.

יצחק לוי: יכול להיות שיש מקום לכתוב: "שיתוף פעולה".

יצחק לוי: הרי בכל מחוז יש גורמים שמסייעים וכן הלאה, אז רוצים להנחות את הקצין לשיתוף פעולה אתם.

יצחק לוי: כלומר לא "גיבוש מדיניות" אלא "שיתוף פעולה".

מנחם בן-ששון: אני מוכן: "שיתוף פעולה עם ארגונים מסייעים, לפי שיקול דעתו".

קריאה: גופים וארגונים.

מנחם בן-ששון: כן.

יצחק לוי: הערות של חצי דקה, בבקשה.

אורנה נחמני: דווקא כשרושמים בתקנות, הדברים נעשים פחות טוב.

איילת לוי: עשינו ישיבה מקדימה לישיבה הזו, והנושא הזה לא עלה.

ענת אסיף: אני רוצה להפנות אתכם לסעיף 24 לחוק המסמיך, לחוק הראשי, שמדבר על התפקידים של האחראים במשטרת ישראל, וזה החוק שמתוקפו אנו מתקינים את התקנות.

ענת אסיף: החוק הזה, התפקיד השלישי מדבר על איסוף מידע עדכני בדבר שירותי סיוע לנפגעי עברות ולהפיצו בין השוטרים.

ענת אסיף: אני מסכימה ששיתוף פעולה זה יותר מזה, אבל אם חקיקה ראשית אומרת את זה, נראה לי שבחקיקת משנה להגיד משהו רחב יותר זה איזשהו דיסוננס משפטי.

יצחק לוי: זה אותו דבר.

יצחק לוי: שיתוף פעולה ואיסוף זה אותו דבר.

יצחק לוי: להפך, זה מחזק את העניין.

ענת אסיף: אז למה לחזור על זה?

יצחק לוי: כי אנו מפרטים כאן מה שכתוב בחוק.

רותי אלדר: רציתי לבקש שוב את העניין של דיווח תקופתי, להגדיר אותו, כי "תקופתי" יכול להיות חמש שנים ושלושה חודשים.

יצחק לוי: ראש המדור יקבע כל כמה זמן.

ענבר יחזקאלי-בליליוס: גם לעניין שיתוף פעולה, אני מצטרפת להצעה שלך.

ענבר יחזקאלי-בליליוס: חשוב לנו שהדברים יהיו כתובים באיזושהי רמה כדי שהדברים ימשיכו להתבצע – הם קורים היום בשטח.

ענבר יחזקאלי-בליליוס: עוד הערה, שלא העלינו קודם, כתבנו אותה בהערות לוועדה; חשוב לנו מאוד שבכל תחנה תהיה כתובת.

יצחק לוי: אנו כרגע לא מדברים על זה.

יצחק לוי: זה לא יהיה בתקנות.

יצחק לוי: מה שאת אומרת זה בסדר, שחשוב שבכל תחנה תהיה כתובת.

יצחק לוי: בסדר גמור.

ענבר יחזקאלי-בליליוס: יש קצינת נפגעי עברה ארצית ויש קצינים מחוזיים, אבל בכל תחנה, כשאנו מגיעים עם הנפגעת לתחנות, הרבה פעמים אין כתובת – כשאתה רוצה בתחנה לפנות למישהו שייתן את המענה, את זווית הראייה של נפגע העברה, אין- -

יצחק לוי: סיימנו את הדיון.

אריאל זיסל: רק דבר אחד – שיתוף הפעולה עם ארגוני סיוע, לא יהיה כתוב עם אילו ארגוני סיוע.

אריאל זיסל: ברגע שהמשטרה תחליט לשתף פעולה עם ארגון כזה ולא עם ארגון אחר, זה פתח לכך שיתקפו את המשטרה.

מנחם בן-ששון: לפי שיקול דעתו של הקצין.

יצחק לוי: סיימנו את הדיון, עכשיו אנו מקבלים החלטות.

יצחק לוי: אנו מורידים את עניין המדיניות.

יצחק לוי: נוסיף כאן בסעיף 5: שיתוף פעולה עם גופים המעניקים שירותי סיוע לנפגעי עברות, לפי הנחיית ראש מדור נפגעי עברה.

יצחק לוי: אני מכניס כאן, לפי הניסוח הזה, את ראש המדור לבעיה, כי הוא יצטרך להוציא הנחיות לגבי גופים, לכן אני מפקפק, אם זה נכון.

מנחם בן-ששון: תמחק את זה – אני אתך.

יצחק לוי: לא צריך לעשות את זה, זה נעשה ממילא.

יצחק לוי: העניין של שיתוף פעולה קיים.

יצחק לוי: עוד לא מצאנו את הדרך לעגן אותו כמו שצריך, וזה לא בחמש דקות.

יצחק לוי: צריך לשקול את זה בדיון אחר, שהכנסת הבאה תעשה בנושא של נפגעי עברה.

יצחק לוי: אפשר להעלות את זה, אפשר לראות איך עושים את זה.

יצחק לוי: אני לא חושב שזה דבר לא סביר, אך לא סביר בעיניי לעשות את זה ברגע, כשיש פה שאלות שמתעוררות, ואין לנו תשובות מספיקות לזה.

יצחק לוי: כמה זמן לוקחת ההכשרה הזאת?

יצחק לוי: אני מדבר על ההכשרה בתקנות, שמחויב קצין.

אורנה נחמני: בין חודש לשלושה חודשים.

יצחק לוי: כל יום?

יצחק לוי: פעמיים בשבוע?

אורנה נחמני: הכשרה מלאה.

דינה מרום: אי אפשר לקיים הכשרה בת שבוע בנושאים שונים ברצף של אחד אחרי השני.

יצחק לוי: קצין נפגעי עברות שאנו הולכים למנות עכשיו, ויש פה סעיף שאומר שהוא צריך לעבור הכשרה, איך הוא עובר את ההכשרה הזאת?

יצחק לוי: האם הוא עובר אותה ברצף?

יצחק לוי: הוא צריך לעבור את ההכשרה כדי לקבל את המינוי.

אורנה נחמני: הוא יעבור אותה ברצף וזה יהיה עד חודש.

יצחק לוי: אם כך, לדעתי, אפשר לקחת קצין אחד בכל יחידה ארצית, שיתמחה בזה, שיהיה הכתובת שלך ביחידה הזו.

אורנה נחמני: חלק מהיחידות, זה בכלל לא רלוונטי, לדעתנו, כי הן לא מתעסקות בפועל בנפגעי עברה, בטח לא על בסיס יום- יומי.

אורנה נחמני: אני עדיין חוזרת ואומרת שההסדר הקיים הוא מספיק ממצה ומספיק טוב.

תמי סלע: בעניין שיתוף הפעולה – חבל, כי לא יחזרו כל כך מהר שוב לתקנות האלה.

יצחק לוי: לא.

יצחק לוי: אני מצביע על התקנות, ללא הקצין האחד ביחידות הארציות - זה לא דיון של דקה, נוריד את זה.

יצחק לוי: מי בעד התקנות?

יצחק לוי: פה אחד.

יצחק לוי: אני מאוד מודה לכם.

יצחק לוי: תודה רבה, הישיבה נעולה.