הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 66, 2009-01-12 09:00

רן כהן: שלום לכולם, אני מודה לכם שהגעתם לישיבה זאת, כמעט בשיא הפגרה ועדיין לא ברור כמה היא תימשך, כנראה לא הרבה זמן.

רן כהן: אני מודה למר גנות, ראש המינהלת שגם הוא בתוך הפגרה, ובכל זאת מכבד אותנו כאן בנוכחותו.

רן כהן: אני מוצא טעם לקיים את הישיבה הזאת, ולכן זימנתי אותה משום שהעניין של הקמת רשות ההגירה הוא דבר שמטריד אותי מזה שנים, ואחרי מספר החלטות ממשלה.

רן כהן: נדמה לי בשנה האחרונה היתה מעין החלטת ההחלטות להקים את רשות ההגירה הזאת, על כל המאמץ להעביר משרדי ממשלה, אני יודע בדיוק מה זה גם בתור מי שהיה שר וסגן שר בעבר בממשלה.

רן כהן: אני מתאר לעצמי מה הקושי הגדול, אבל מה לעשות, צריך בכל זאת שהממשלה תתנהל ומדינה צריכה להתקיים ולנהל את עצמה בצורה ראויה.

רן כהן: מאחר ואנחנו הגוף האחראי בתחום הזה מטעם הכנסת, מצאתי לנכון לקיים את הישיבה הזאת ולזמן את ראש המנהלת כדי לדעת מהו הסטטוס של הדברים, מתי להערכתך אפשר יהיה להגיע להשלמת ההקמה והעברת כל הסמכויות.

רן כהן: מהם המעצורים, מעברים קריטיים הכרחיים, מהם החסמים ובתוך כל הסטטוס הזה מה מצב הטיפול.

יעקב גנות: ב-15 באפריל 2008 התקבלה החלטה להקים את רשות ההגירה, קיבלנו חודשיים להציע הצעת מסגרת.

יעקב גנות: ב-15 ביוני באנו עם הצעה שהחל מ-15 ביולי הרשות מתחילה לפעול כרשות עצמאית במסגרת משרד הפנים.

יעקב גנות: ב-15 ביולי הצגנו כאשר הכוונה היתה להקים את הרשות בהרכב של - העברת יחידת הסמך של משרד התמ"ת, שנית, העברת ביקורת הגבולות של משרד הות"פ.

יעקב גנות: הכפפת יחידת האכיפה של משטרת ההגירה למשרד הפנים על הפלטפורמה של מינהל אוכלוסין של משרד הפנים.

רן כהן: הכוונה היתה כפיפות מבצעית, עם מדים.

יעקב גנות: כן, כפיפות מבצעית עם מדים.

יעקב גנות: יחידת האכיפה של משטרת ההגירה בהרכב של 177 איש.

רן כהן: מבחינתך זאת סגירת מעגל.

יעקב גנות: אמת.

יעקב גנות: בהמשך להחלטה ב-15 ביולי, הצגנו ובאותו תאריך כבר חתמנו על אמנה מול משטרת ההגירה, שמסמיך אותנו ומאפשר לנו לעבוד.

יעקב גנות: סוכם באותו דיון שעד ה-1 בספטמבר יחידת האכיפה של משרד התמ"ת עוברים.

יעקב גנות: נכון, אז זה לקח קצת זמן, אבל נכון להיום יחידת הסמך של התמ"ת מלבד 47 איש שנשארו עוד בתמ"ת, יחידת האכיפה, היתרים, מת"ש עברו.

רן כהן: הם עברו במובן שהם עובדי משרד הפנים, אבל ממשיכים את הסמכויות אותו דבר.

יעקב גנות: כן, הם רק עברו החליפו כובע ושיפרו קצת את התנאים.

יעקב גנות: אותם הנותרים כולל יחידת התביעות שלהם נשארו בתמ"ת, כאשר אתמול הממשלה החליטה לתקן את החוק ולהסמיך את שר הפנים, לתת לשר הפנים את הסמכויות של שר התמ"ת.

יעקב גנות: אני מקווה שתוך כחודשיים - -

רן כהן: שזאת איזו יחידה?

יעקב גנות: יחידת האכיפה.

יעקב גנות: 50% מיחידת האכיפה.

יעקב גנות: 50% הנותרים נשארים שם בשלב זה, לחודשיים-שלושה.

רן כהן: שושנה, למה הבידול הזה בין 50% ל-50%?

שושנה שטראוס: ליחידת סמך יש שתי זרועות, יש את המינהלי שנותן את ההיתרים ואת הפלילי שאוכף.

שושנה שטראוס: את האכיפה הפלילית אפשר רק אחרי תיקון חוק.

רן כהן: החלק הפלילי עד אתמול נשאר, ואתם צריכים להעביר בכנסת.

יעקב גנות: כן, אבל הממשלה החליטה אתמול ובזה יוצאים לדרך.

יעקב גנות: לגבי התמ"ת, היתרים, מת"ש, כל מה שקשור באכיפה - -

רן כהן: זה מחייב שלוש חקיקות?

שושנה שטראוס: כן.

רן כהן: בואו ותעבירו לכנסת וננסה לטפל כמה שיותר מהר.

שושנה שטראוס: עכשיו אנחנו לקראת ועדת שרים.

יעקב גנות: אדוני היושב ראש, אתה תעזור לנו?

רן כהן: בוודאי, אבקש שיעבור לוועדה הזאת.

יעקב גנות: מאוד נשמח, וזה מאוד חשוב לנו.

רן כהן: זה יכול לבוא לוועדה הזאת, או שחייב לעבור לוועדת החוקה?

שושנה שטראוס: לדעתי ועדת העבודה והרווחה.

רן כהן: או הוועדה הזאת, הנשיאות יכולה לאשר פה.

יעקב גנות: מי אמור לאפשר לנו?

רן כהן: יושבת ראש הכנסת או ועדת הכנסת.

יעקב גנות: דניאל, שושנה, נראה את המסלול הכי קצר והכי זריז מפני שחבל להמתין אפילו דקה, כמה שיותר מהר.

יעקב גנות: השלב הבא.

יעקב גנות: - נושא העברת ביקורת הגבולות.

יעקב גנות: הנושא סוכם על דעת כל הצדדים, מלבד מוקש קטן שצץ במהלך הדיונים.

יעקב גנות: היינו אמורים להעביר עד ה-15 בדצמבר את ביקורת הגבולות אלינו.

יעקב גנות: מה שקרה, לאחר שהתארגנו הכנו מאגר של 600 עובדים שאמורים לעבוד, סיכמנו את נושא הטיפול באותם השוטרים שאמורים להישאר או לעזוב את המשטרה, לצאת לפנסיה.

יעקב גנות: לאחר שהכנסנו את כל נושא הנהלים עם הפקודות, מסלול הכשרה והדרכה, צצה שאלה או בעיה ואני חושב שמסכימים איתה, נושא זכות השביתה של אותם העובדים, אזרחים שעבדו אצלנו.

יעקב גנות: בעצם אנחנו עומדים בצומת שמבחינת הרגישות המקום הוא כה רגיש שיש חובה לפתור את הבעיה לפני שמעבירים את היחידה.

יעקב גנות: יש כיום הסכמה של ההסתדרות לביטול ל-15 שנים בנושא שביתה, אלא אם מדובר בשביתה כללית בכל המשק שאז באמת אין שום משמעות.

יעקב גנות: אני מקווה שב-14 לחודש נפתור את הבעיה עם משרד האוצר.

יעקב גנות: אנחנו סיכמנו עם ההסתדרות 15 שנים ויתור על זכות השביתה, אני לא יודע מה יהיה, למרות שיהיו אזרחים אבל מבינים את המשמעות.

יעקב גנות: הנושא לא סוכם, בשלב זה ביקשנו מהממשלה לדחות את העברה כדי לא לבזות את החלטות הממשלה כפי שהיו קודם.

יעקב גנות: הקמנו במסגרת הרשות ללא קשר עם החלטת הקמת הרשות, שלוש יחידות בחודשים האחרונים, יחידה אחת בנושא מסתננים, תוכננו לקבל ולהקים יחידה של 30 איש, אני קורא יחידת עילית שאמורה להחליף את אנשי האו"ם בנושא המלצה למתן מעמד פליט לאותם המסתננים.

יעקב גנות: היחידה הזאת אושרה, תוכננה, תוקצבה.

יעקב גנות: אנחנו כרגע נמצאים בשלבים הראשונים - -

רן כהן: היא אמורה להחליף את היחידה של בבלי?

יעקב גנות: אמת.

יעקב גנות: אין מדינה במערב שמסכימה שגוף של האו"ם ימליצו בפני ועדה הכפופה לשר הפנים על מתן מעמד פליט, אין כזאת דוגמה.

רן כהן: רוצים שהצוות שידאג לעניין של המלצה יהיה ישראלי, או מטעם מדינת ישראל.

יעקב גנות: מטעם רשות ההגירה של מדינת ישראל.

רן כהן: אני מבין שבסיכומו של דבר, הגורם היחיד שיצטרכו עוד לעבוד איתו זה משרד החוץ לגבי הנושא של יחסי חוץ עם מדינות אחרות - - -

יעקב גנות: לא, יהיו לנו הרבה מאוד גורמים, זה משרד המשפטים, משרד החוץ.

יעקב גנות: אבל כעיקרון, כולם גורמים ממשלתיים.

רן כהן: ברור, משרד החוץ הוא שימשיך לנהל את הקשרים עם מדינות אחרות כי אתם לא יכולים להיות - - -

יעקב גנות: לא בטוח אדוני.

רן כהן: אני חושב שאחת הבעיות הקשות ביותר שאני רואה אותם היום בגלל כל הסוגייה של העסקת עובדים זרים זה הקשר עם מדינות אחרות על כל התשלומים העצומים שהעובדים נדרשים לשלם בארצותיהם והשליטה על העניין היא הכי קשה.

יעקב גנות: הנושא מטופל, יש כמה רעיונות, נותן דוגמה אחרת להרבה מאוד מדינות מוצבים עובדים שמשרדי של המדינות הקולטות שעוסקים בתחום עובדים זרים והגירה וכל מה שקשור לזה.

רן כהן: זה נושא שאני מעלה מוקדם מדי, מה האופק שאתה חושב עליו, באיזה אופן רשות ההגירה תוכל להגיע גם למדינות האלה כדי לשלוט על - - -

יעקב גנות: אנחנו נמצאים כרגע במצב שאותו ארגון שהגברת שושנה שטראוס הובילה את הקשר איתם, אנחנו רוצים להגיע ולמסד ולסגור את הסיפור.

יעקב גנות: רואים חשיבות והכרחיות למסד ולסגור את כל הקשת שנמשך קצת יותר מדי זמן.

יעקב גנות: שנית, אנחנו בוחנים יחד עם משרד האוצר אפשרות להציב, אבל זה רעיון שעוד לא בשל, כך שאני מבקש שלא תהיה התנגדות או הסכמה, אנחנו בוחנים כרגע הצבת עובדים של רשות ההגירה במדינות מרכזיות שמשם מגיעים אותם העובדים, כדי לא לבוא למצב שהעובד כבר נמצא כאן, אלא לבדוק שם, לבחון שם, לקבוע קריטריונים ברורים וחד משמעיים שעל פי אותם הקריטריונים ייכנסו לארץ כדי לא להמתין פה שנוחת בנתב"ג והוא לא יודע אנגלית, ולא למד בחיים קצת את היסודות על סיעוד והוא כבר פה.

יעקב גנות: כל אלה שניזונים מהחמצן הזה של הבאת עובדים זרים הצינור יילך ויקטן.

רן כהן: לדעתי, מר גנות, לפחות לגבי הפיליפינים, תיאלנד וסין אולי.

רן כהן: כמה סינים יש לנו בארץ?

יוסי אדלשטיין: פחות מ-15 אלף.

רן כהן: המספרים שרצים סביב השולחן הם על חוקיים.

רן כהן: יש גם בלתי חוקיים מאותן המדינות - - יעקב גנות: על הבלתי חוקיים נדבר.

רן כהן: הייתי רוצה לשאול עוד שתי שאלות מר גנות, מה קורה עם מאגר העובדים הזרים.

רן כהן: אחד הדברים שראיתם בו, וגם אנחנו כוועדה ראינו בו, אמצעי בלתי רגיל כדי לא לייבא עובדים זרים, אלא לנסות ככל האפשר להשתמש במאגר העובדים הקיים, מי שכמובן מתאים מהם, כי יש כאלה שלא מתאימים.

רן כהן: עובד בניין לא הולך לעבוד בסיעוד, אבל המאגר הוא נושא שבעיניי בעל חשיבות.

יעקב גנות: הכל לגבי הקמת הרשות בקווים כלליים, אם תרצה אפשר לרדת לפירוט.

יעקב גנות: לגבי המאגר, אני חתום על תצהיר בפני בית המשפט, אנחנו עושים את הכל.

יעקב גנות: אנחנו רוצים להחליף את המיחשוב של משרד התמ"ת לשעבר, של יחידת הסמך, במיחשוב של משרד הפנים.

יעקב גנות: עכשיו אנחנו מחברים את הנתונים, נתנו תקופת מעבר והרשמה של עובדים הסיעודיים/חברות הפרטיים/חברות של הלשכות הפרטיות, תקופת מעבר עד ה-13 בחודש, כלומר עד מחר, אני מניח שאנחנו נעבור קצת את התאריך הזה.

יעקב גנות: היינו רוצים ואנחנו מתכוונים לעשות את זה, לקראת סוף חודש פברואר תחילת מרץ נתחיל לבנות את מאגר העובדים הזרים בתחום הסיעוד, ניתן תקופת מעבר קצרה.

רן כהן: כל המאגר יהיה ברשות?

יעקב גנות: כן.

רן כהן: הם לא יהיו מחולקים לחברות כח אדם?

רן כהן: עובד זר שאיננו מועסק?...

יוסי אדלשטיין: עובד זר שלא יהיה רשום בלשכה ויירשם במאגר הארצי, מתוך המאגר הארצי הוא יסופק לאחת הלשכות שתחפש עובד עבור מעסיק חדש.

רן כהן: נניח שמשטרת ההגירה תופסת את העובד זר, עובד שהוא לא חוקי?

יוסי אדלשטיין: היא לא תתפוס אותו, כי אנחנו ניתן פרק זמן לכל העובדים שלא משובצים כרגע.

רן כהן: כשמשטרת ההגירה, זה אחרי שכבר לא - - -

יעקב גנות: משטרת ההגירה תונחה לתקופת זמן מוגבלת וקצובה לא להתעסק עם נושא העובדים הזרים בתחום הסיעוד, בתקופה הזאת כולם יקבלו אישור, ונפנה אליהם בכל אמצעי התקשורת לבוא ולהירשם.

יעקב גנות: מי שאפשר על פי חוק למסד אותו, מי שאפשר לאפשר העסקה במסגרת החוק יישאר, מי שלא לא, ולאחר שנסיים את התקופה הזאת שדיברנו עליה בזה נגמר הסיפור.

רן כהן: ברור לגמרי שהמאגר הזה יצטרך להיות מאגר משוכלל יותר מאשר רישום, שבו גם תדעו מי נפלט משום שהוא לא מתאים, משום שהוא לא ראוי.

יוסי אדלשטיין: זה ברור, כך זה בנוי.

רן כהן: אתם אומרים בתחילת מרץ.

יעקב גנות: אני מקווה.

יעקב גנות: זו הכוונה, זה היעד.

רן כהן: התפקיד שלי הוא רק לדעת.

יעקב גנות: והתפקיד שלי להשיג את היעד שאני קובע לעצמי.

אורי מקלב: מה הכוונה ואחרי זהו?

אורי מקלב: אחרי שעושים את כל המאגר הזה, מי שהסתנן או מי שייכנס לא חוקי, אמרת שזה נגמר, יעשו רישום ובזה נגמר הכל, וזה הסתיים במרץ.

יעקב גנות: אני מקווה.

אורי מקלב: אחר כך?

רן כהן: לפי מה שאני הבנתי, הכוונה היא שקודם כל עובד מהמאגר ייושם בעבודה שנדרשת לפני שמביאים מחוץ לארץ.

רן כהן: בעצם, השמיים גם בתחום הזה יהיו מוגבלים.

רן כהן: כל זמן שיש עובדים זרים שמתאימים לעבודה בסיעוד נניח, אז הם יהיו ייושמו ראשונים לפני שמביאים עוד עובד זר מחוץ לארץ.

אורי מקלב: על אף שלא ייצא חוטא נשכר, מי שמסתנן מקבל לפני מי שנרשם באופן חוקי, אבל אנחנו רוצים ליישר קו.

רן כהן: זה לא מי שמסתנן.

רן כהן: בדרך כלל רוב העובדים האלה הם עובדים שנכנסו כחוק ונשארו באופן לא חוקי, וחלקם הגדול מתאים לעבודה, הם רק נמצאים לא פה ולא שם.

אורי מקלב: לחלקם יש יתרון גדול מאוד.

רן כהן: המאגר יהיה יחידה עצמאית בתוך הרשות, או איך זה עובד?

רן כהן: הוא יהיה כפוף ישירות אליך, יהיה לו אחראי, איך זה יעבוד?

יוסי אדלשטיין: יהיה אחראי שינהל את מאגר העובדים, הוא יהיה בקשר מול החברות.

יעקב גנות: יהיה מישהו מיחידת הסמך.

יעקב גנות: מי שעוסק כיום בתחום הסיעוד הוא זה שיצטרך - - -

רן כהן: אם מותר לי להמליץ, אני חושב שיחידת המאגר הופכת בעלת חשיבות עצומה.

רן כהן: כלומר, ברור לגמרי שזה חלק מאוד מרכזי בהשמה, לפני שמביאים לממשלה הצעת החלטה לייבא עוד או לפתוח את השמים, צריך שיחידת המאגר תהיה קודם כל הבלם לעניין.

יעקב גנות: ברור מעל לכל ספק, שאנחנו צריכים להגיע למצב שלפני כל קבלת החלטה לגבי הבאת עובדים זרים למדינת ישראל, לפני מקבלי ההחלטות יהיו הנתונים הרלבנטיים בתחומים השונים.

רן כהן: אגב, זה לגבי כל התחומים, לא רק לגבי סיעוד?

יוסי אדלשטיין: המאגר זה רק סיעוד.

רן כהן: למה לא חקלאות?

יוסי אדלשטיין: לגבי חקלאות עוד לא התחלנו את השיטה, כרגע אנחנו עוסקים בסיעוד.

יעקב גנות: בתפיסת העולם שלי אנחנו צריכים להגיע למצב שלפני כל קבלת החלטה לגבי כל נושא העובדים הזרים, לבנות מאגר לסיעוד ולבניין ולאט לאט צריכים בכלל לצמצם.

רן כהן: קודם כל רק לגבי התחומים שבהם יש היתר לעשות זה ברור שהם כרגע שלושה, סיעוד, בניין וחקלאות.

רן כהן: לגבי בניין – עד סוף 2009, ותעשייה זו גם שנה אחרונה.

יעקב גנות: זה פלוס מינוס.

יעקב גנות: אנחנו צריכים לצמצם את ההיתרים.

יעקב גנות: ב.

יעקב גנות: לבנות מאגר.

יעקב גנות: ג.

יעקב גנות: להציג בפני מקבלי ההחלטות את הנתונים המחפירים לגבי מספר העובדים הזרים הלא חוקיים במדינת ישראל, והמספרים הם גדולים מאוד.

יעקב גנות: אנחנו נמצאים כיום במצב של 2,000, 3,000 איש.

רן כהן: זה רע מאוד.

רן כהן: הייתי בטוח שזה היה מצב הרבה יותר טוב.

חנה זוהר: כי הביאו ללא הגבלה.

אורי מקלב: קראתי הבוקר בעיתון שמדובר על 100 אלף בלתי חוקיים.

יעקב גנות: אפילו יותר.

יעקב גנות: ישנן שתי בעיות.

יעקב גנות: הביאו ללא מגבלה, ומגבילים את הוצאתם ללא מגבלה.

יעקב גנות: השילוב הזה הוא שילוב קטלני.

יעקב גנות: אם פעם הביאו ולפחות יכולנו להוציא בצורה מאוד, לא רוצה לומר קלה, אבל הרבה יותר קלה מאשר היום, היום המכשולים כל כך רבים אז יש ממש שילוב אינטרסים, מצד אחד מביאים, מצד שני לא מוציאים.

יעקב גנות: בבקשה, הנה הנתונים.

יעקב גנות: נכון להיום במדינת ישראל לא חוקיים, אני מדגיש את המלה חוקיים - כמעט 300 אלף בהרכב של - - -

רן כהן: אלה מספרים כמעט של לפני שמונה שנים.

חנה זוהר: זה כמעט רק בסיעוד.

יעקב גנות: זה לא אני אמרתי.

יעקב גנות: במדינת ישראל יש 700 לבנונים שנכנסו בנסיגה ושכחו לצאת.

יעקב גנות: יש כמה עשרות אלפי ירדנים.

רן כהן: אלה בלתי חוקיים, לא שישראל הכניסה אותם במודע.

רן כהן: לא, כי הכנסנו את אנשי צד"ל במודע.

יובל יעקבי: זה לא צד"ל.

יעקב גנות: במסגרת הנסיגה ובעת הנסיגה עבדו במדינת ישראל לא חוקיים.

יעקב גנות: צד"לניקים מטופלים, יש מנהלת שמטפלת בהם, נשארו 700 לבנוניים שנשארו בארץ ולא עזבו וגם לא רוצים לעזוב.

יעקב גנות: יש כמה עשרות אלפי ירדנים שעל פי הרישומים נכנסו, עובדים פה, מסתובבים בארץ ולא עזבו יותר.

רן כהן: מי מטפל בהם?

רן כהן: משרד הפנים, הרי אלה אנשים שלא יכולים לחזור ללבנון.

יעקב גנות: המשרד לות"פ צריך לעצור אותם, ואנחנו צריכים לגרש אותם.

רן כהן: ללבנון, ירצחו אותם שם.

יעקב גנות: הם לא צד"ל.

רן כהן: אדוני, אני פגשתי נער פה, אבא שלו היה קצין בצבא שעזר לישראל, הוא נשאר פה, הוא לא חוקי, אם יגרשו אותו - - -

דניאל סלומון: צד"לניקים הסדירו.

יעקב גנות: לא יכול להיות מדויק מסיבה פשוטה.

יעקב גנות: צד"ל ובני משפחותיהם מדרגה ראשונה מטופלים, אולי הסבא שלו היה איש צד"ל, אין דבר כזה.

יעקב גנות: נכון להיום יש בארץ 118 אלף עובדים זרים לא חוקיים.

רן כהן: איך יודעים, הרי הם לא חוקיים?

יעקב גנות: נכנסנו ולא יצאו.

רן כהן: זו הפעם הראשונה שאני שומע מספר שאני מאמין לו.

רן כהן: זה לא מאה, מאה ועשרים, ולא מאתיים עשרים, 118 נראה לי עם מדידה.

יעקב גנות: אלה נתונים שיש לנו כניסה, יציאה.

יוסי אדלשטיין: יש כניסה, יש הפסקה של אשרת עבודה ואי יציאה.

חנה זוהר: שנמצאים פה פחות מחמש שנים.

יעקב גנות: הם לא חוקיים.

יעקב גנות: יש במדינת ישראל נתון שעולה כל שנה מזה שלוש שנים.

יעקב גנות: עד לפני שלוש שנים היתה ירידה, אחרי המכה שהונחתה על תיירים שבתום 3שלושת החודשים של האשרה שלהם שוכחים לעזוב את הארץ, מתאהבים בארץ, היתה ירידה כל שנה.

יעקב גנות: התחלנו מ-145 אלף בשנת 2002, ירדנו עד 2006 ל-70 אלף.

יעקב גנות: משנת 2006 כל שנה עולים ב-5,000, היום אנחנו ב-90 אלף תיירים שלא עזבו את הארץ, שהם הם מתפרנסים, עובדים, מועסקים,לא חיים מהאוויר.

יעקב גנות: יש לנו 200 אלף תלמידים אבל זו לא הקטגוריה הזאת, למשל סטודנטים.

רן כהן: אבל אלה נכנסים כחוק.

אורי מקלב: רובם באמת.

רן כהן: בחורי ישיבות שבאים ללמוד - - -

יעקב גנות: הם נכנסים כתלמידים.

יעקב גנות: אמרתי, זה לא שייך לקטגוריה הזאת.

יעקב גנות: יש לנו את השחקנים שלאחרונה עלו לכותרות, כ-20 אלף מסתננים, מהגרי עבודה.

יעקב גנות: אם מתוך 5,400 שנבדקו על ידי האו"ם בצורה מוחלטת, פרטנית, כולל בקשות, קבוצתי, פרטני, אושרו 140 איש כפליטים, 70 עזבו את הארץ אחרי שקיבלו את המעמד הזה.

יעקב גנות: עכשיו אנחנו נמצאים בסטטוס של בדיקת 15 אלף מסתננים, שהאנשים של יוסי אדלשטיין בודקים בדיקה ראשונית, ובהמשך עם הקמת יחידה להמלצה בפני שר הפנים בנושא, נעשה בדיקה לעומק, ונמליץ את המלצתנו על פי המקובל.

רן כהן: יש אינדיקציה מר גנות על האנשים הללו שלא הוגדרו כפליטים שהם באמת מבקשי עבודה?

רן כהן: אגב, פגשתי אותם בקציעות.

רן כהן: כולם היו מוכנים לעבוד.

יעקב גנות: כולם רוצים לעבוד בשתי מקומות.

יעקב גנות: משק בית בתל אביב, או בתי מלון באילת, בים המלח גם רצוי.

יעקב גנות: הבאנו אותם לחקלאות, משם עזבו.

יעקב גנות: אני מתנצל על מה שאמרתי, כרגע אני לא מדבר על שכר מינימום.

יעקב גנות: אף אחד לא בדק איזה שכר מקבלים במשק בית.

יעקב גנות: אף אחד לא בדק את אלפי העובדים שעוסקים במשק בית, לא את השכר, לא את התנאים, לא את השעות, לא כלום.

יעקב גנות: אבל שם לא בודקים, בודקים בחקלאות.

רן כהן: ההסתננות נמשכת גם בתקופת המלחמה בעזה?

יעקב גנות: קיוויתי כאיש מדים לשעבר, שאולי זה יפתור חלק מהבעיה.

יעקב גנות: בשבעת הימים הראשונים מתחילת הקרבות, 168 איש נכנסו, מסיני.

יעקב גנות: זאת אומרת, שום השפעה אין, לפי החישוב שלי היו צריכים להיות החודש 600.

יעקב גנות: כל חודש נכנסים בין 400 ל-600 איש.

אורי מקלב: כמה כאלה שלא יודעים יש מסתננים?

יעקב גנות: לרוב אנחנו יודעים.

יעקב גנות: צה"ל מסיע אותם.

רן כהן: הם עוברים את הגבול ומחכים שיקחו אותם.

רן כהן: צהל" לוקח אותם.

יעקב גנות: היום הנושא ממוסד.

יעקב גנות: מגיעים לצה"ל, ארוחת בוקר.

יעקב גנות: אחר כך לקציעות, מצטלמים לתמונה קבוצתית, אחר כך תביעות אצבע.

יעקב גנות: שבועיים פוגשים את האנשים של יוסי אדלשטיין, ואחר כך מחפשים את רחוב אלנבי....

רן כהן: המחנה מחוץ לכלא קציעות הוקם?

יעקב גנות: ישנו כלא קציעות שלי, שהוא ביטחוני, רציני.

יעקב גנות: עכשיו זה מגודר מחדש.

יעקב גנות: התקינו שני בתי סוהר של אלפיים ומשהו איש, זה מתקן משמורת על תקן בית סוהר.

רן כהן: הם לא יכולים לצאת משם?

רן כהן: גם לא באישור?

יעקב גנות: לא.

יעקב גנות: יובל יעקבי אבל הם שוהים שם באופן זמני.

יעקב גנות: נתתי נתון של כמעט 280 אלף, 47 אלף ירדנים.

רן כהן: משרד הפנים חייב לקבל החלטה קרדינאלית, מה עושים עם הלבנונים, עם הירדנים?

יעקב גנות: אנחנו מתכוונים להחזיר את האכיפה מול כל אותם לא חוקיים, אני מקווה שמשרד האוצר, בהובלת משרד האוצר נוביל מהלך.

יעקב גנות: נתונים שאני מבקש לתת.

יעקב גנות: שנת 2008 היתה שנה קשה מבחינת הסתננות, חודשי ינואר פברואר היו חודשים קשים מאוד, בחודש ינואר היו 850 מסתננים, בחודש פברואר היו 1,600 מסתננים.

יעקב גנות: זאת אומרת, סיימנו את השנה בתוספת של 2,300 ללא אותם החודשים היינו מאוזנים לעומת שנה שעברה, אבל גם שנה שעברה היתה שנה קשה מאוד, 5,200, 7,600 מסתננים.

רן כהן: 2007 היו 5,230, ב- 2008 היו 7,580.

יעקב גנות: הרחקות, מסתננים 1,170 ב-2008.

יעקב גנות: עובדים זרים כולל עזיבה מרצון, שזה בערך חצי .

יעקב גנות: עזבו מרצון והורחקו, סך הכל 5,000.

יעקב גנות: צווי הרחקה הוצאו על ידי משרד הפנים יותר מ-5,000.

רן כהן: כמה התחלפו אגב?

חנה זוהר: נכנסו כחוק ב-2008 המון, ללא ההגבלה.

יעקב גנות: את המלה ללא הגבלה לא הייתי אומר.

רן כהן: למיטב ידיעתי מה שיכלו להיכנס ב-2008 אותם 3,000 שהממשלה החליטה עליהם לחקלאות, שזה עלה מ-26 אלף ל-29 אלף, ובסיעוד אם אני לא טועה עוד 4,000.

יעקב גנות: מר שפילגר כמה נכנסו בנושא הסיעוד?

מאיר שפיגלר: בממוצע שנתי סדר גודל בין 5,000 ל-7,000, זה בהיתרים.

מאיר שפיגלר: תוחלת החיים עולה בצורה ניכרת.

רן כהן: הייתי רוצה לבקש אם אפשר מר גנות, שתעביר אולי את המידע על הכניסה החוקית מדי חודש.

רן כהן: נניח ב-2008 ובתחילת 2009.

יעקב גנות: נעביר בלי שום בעיה.

רן כהן: אחרי שהעברתם את אותן היחידות שעברו או שאתם עומדים להעביר, מי ממלא את התפקידים שבעבר לא היו במשרד הפנים.

רן כהן: רבקה מקובר שהיא אחראית על ענישה מינהלית של חברות כוח.

יעקב גנות: למאיר שפיגלר.

רן כהן: כל הטיפול עבר אליך מאיר?

מאיר שפיגלר: כל הטיפול בלשכות פרטיות, חברות כח אדם שהיתה מנת חלקה של רבקה מקובר והיחידה שלה מטופלת על ידי העובדים שעבדו במסגרת העברה ממשרד התמ"ת למשרד - - - רבקה לא עברה, נשארת בתמ"ת, כרגע אנחנו עושים הכשרות מקצועיות לכל אותם עובדים בתחום המינהלי.

רן כהן: זה יהיה באחריות שלך?

מאיר שפיגלר: יהיה באחריות רשות ההגירה, היחידה שתטפל בעובדים הזרים.

מאיר שפיגלר: התשובה היא כן.

רן כהן: מי אחראי?

מאיר שפיגלר: ברשות ההגירה היחידה שמטפלת בעובדים הזרים.

רן כהן: תגיד אני.

רן כהן: עכשיו זה כבר אצלך ביד?

רן כהן: אתה כבר דן בחברות כוח אדם?

מאיר שפיגלר: יש לנו כבר נתונים לגבי לשכות פרטיות בתחום הסיעוד שפעלו בניגוד לנוהל וגבו כספים מעבר לנדרש ומעבר למותר, שלא נדבר על מצבים שבהם לא רק שגבו מעבר לנדרש, הם בכלל גבו כספים שאסור היה להם לגבות, או שגבו מעל ממה שהיה מותר, או שגבו כשהיה אסור היה להם לגבות.

מאיר שפיגלר: טיפלנו אחת לא אחת בכל התלונות שהגיעו אלינו, תיעדנו את כל אותם מקרים, ובכוונתנו לפעול כנגד הלשכות הפרטיות אם הדבר הזה יישנה.

רן כהן: יש חברה פרטית כזאת שכבר פעלת נגדה משהו?

מאיר שפיגלר: בוודאי.

יעקב גנות: במסגרת העברה של יחידת הסמך 50% מיחידת האכיפה של יחידת הסמך למשרד הפנים, כרשות ההגירה סיכמתי עם מאיר שהוא יקים יחידת משנה שעוסקת אך ורק באכיפה בתחום הסיעודי.

יעקב גנות: חברות כוח אדם - -

רן כהן: אני רוצה לדעת האם ההנחיות שלך מר גנות לעניין הזה הן הנחיות מחמירות, להקשות, אי אפשר שחברות כוח אדם ינהגו כך.

יעקב גנות: סליחה, אנחנו מכירים כמה שנים.

רן כהן: למה אני שואל, אם אני הייתי יודע שאתה רך לב או רך יד הייתי שותק, חברות עברייניות כאלה פוגעות בקשישים, בנכים, בנזקקים ובעובדים.

יעקב גנות: כל אלה שחושבים שבמסגרת ניצול העובדים הזרים והמעסיקים הקטנים אפשר לעשות, אני אעשה את הכל שהחוק מאפשר כדי למנוע.

יעקב גנות: אני רוצה להעביר מסר.

יעקב גנות: אנחנו הולכים לבנות מאגר נתונים של כאלו שיש דלת מסתובבת, מגיע עובד זר, מגיע למעסיק, הוא אפילו לא יודע איך הוא נראה, וכבר אומר לא מתאים לי וזורק אותו לרחוב.

יעקב גנות: מגיע הבא בתור, זורק אותו לרחוב.

רן כהן: זו תעשיית יבוא.

יעקב גנות: אני לא אמרתי, אבל אני אומר, אני רוצה להתחיל לבדוק מי האיש, למה אישרו, כמה פעמים, מה הסנקציה, אין סוף לזה.

יעקב גנות: וכך הלאה, ואת זה רציתי להעביר כמסר.

רן כהן: מה אתם הולכים לעשות בינתיים עד מרץ כדי לצמצם את יבוא העובדים הזרים, גם לבניין, גם לסיעוד כמה שאפשר.

יעקב גנות: כל עוד שבנושא החקלאות - הממשלה לא החליטה.

רן כהן: למה לא לזרז את הקמת המאגר?

יעקב גנות: אגיד לך למה, מפני שצריכים לתת זמן מינימלי לחברות, לעובדים, למועסקים, למעסיקים להתארגן, להירשם.

יעקב גנות: צריכים לחבר בין המיחשוב.

יעקב גנות: במשך שנתיים היתה צריכה להיות התארגנות, אז בסדר, אנחנו מתארגנים עכשיו.

רן כהן: לגבי הרפורמה בסיעוד, יש לכם לתת לנו מושג מה המצב עם זה.

רן כהן: כל הנושא של הרישום, של העובדים.

חנה זוהר: מאגר, זו רפורמה.

אורי מקלב: אני מבין שיש לכם הצעות, או שזה גם כבר אישורים או תקנים שיטפלו בבקשות.

אורי מקלב: מול האוצר יש לכם עדיין הסכמים.

יעקב גנות: לא, אין לנו אף טענה נגד משרד האוצר.

יעקב גנות: מה שכתוב הוא שאנחנו אף פעם לא כותבים מה שלא בהסכמה עם משרד האוצר.

אורי מקלב: כמה תקנים יש ב-2009?

יעקב גנות: - - -קיבלנו אותם.

יעקב גנות: 30 בנושא תישאול לעומק.

רן כהן: אני מבין שמספר העובדים בחקלאות זה מה שהממשלה החליטה?

יעקב גנות: 26,000.

קריאה: לא, הממשלה עוד לא החליטה.

רן כהן: אבל למה, הממשלה הגדילה ל-3,000.

יובל יעקבי: 2,500.

יעקב גנות: אתה מתכוון לגבי היצואנים, שם יש מגבלות.

רן כהן: 2,500 האלה הובאו כבר לארץ.

יוסי אדלשטיין: לא, רובם פה בארץ, אבל יש שינויים בנושא ההיתרים של היצואנים.

יוסי אדלשטיין: החלטת הממשלה אמרה שמי שיקבל עובד ליצוא צריך להעסיק עובד ישראלי.

יוסי אדלשטיין: בתיקון האחרון שנעשה לשנה הזאת, נתנו לאיזור א' אפשרות עד סוף יוני להביא את ההוכחה שהוא מעסיק עובד ישראלי על מנת שיאריכו לו את ההיתר.

יוסי אדלשטיין: שאר האזורים שהם לא באזורי א' שזה עוטף עזה נגמר עכשיו, זאת אומרת, מ-1 בינואר מי שלא הביא העסקה של עובד ישראלי לוקחים לו את ההיתר של העובד הזר.

רן כהן: כמה כאלה בערך יש, 2,000?

יוסי אדלשטיין: בסך הכל ניתנו 2,200, או 2,300 ליצוא, מתוכם כרגע להערכתי כ-700 או 800 יאבדו, כי הם לא מימשו את ההחלטה של הממשלה.

חנה זוהר: אני חושבת שמאוד נכון והיתה צריכה להיות רשות אחת שמאגדת בתוכה את כל הזרועות.

חנה זוהר: אני מקווה שיעשה טוב בהמשך.

חנה זוהר: אני רוצה להעלות שתי נקודות.

חנה זוהר: הנקודה האחת, קוראים לה אינטר ויזה, אלה אנשים שלא יכולים לצאת במהלך הזמן שניתן להם להיות פה, למולדתם לבקר את משפחותיהם, אנשים שיש להם ילדים בדרך כלל, אלא אם המעסיק, בתוך החמש שנים אם המעסיק מסכים.

חנה זוהר: זאת אומרת, זה מותנה ברצון המעסיק, כמו שאנחנו יודעים יש כל מיני.

חנה זוהר: מה גם שמקשה על המעסיק שצריך להביא מחליף.

רן כהן: בכל התחומים או רק בסיעוד?

חנה זוהר: בסיעוד יותר אקוטי, מדובר באמהות לילדים, דבר מאוד לא אנושי ואין שום הצדקה.

יעקב גנות: אני חושב שחנה צודקת, זה לא יכול להיות, זה ממש התעללות בבן אדם.

חנה זוהר: אז בבקשה.

יעקב גנות: זה תלוי בנו?

חנה זוהר: כן, אתם מתנים את זה בהסכמת המעסיק.

יעקב גנות: אם זה נכון אני אומר את זה פה כבן אדם, תעזבי אותי עם כל תפקיד, זה לא בסדר.

יעקב גנות: מה החשד שיברח?

יעקב גנות: הלוואי שלא יחזור.

יוסי אדלשטיין: נאמרים פה דברים וצריך להבין את המשמעות של זה.

יוסי אדלשטיין: חנה בהיבט ההומניטרי אישי היא צודקת, אבל מצד שני, צריך לשים לב למה שחנה אומרת בין השורות, שמחר בבוקר המטפל שלך קם בלי להגיד לך וטס לחופשה לחודש.

רן כהן: זה לא מה שחנה אמרה, ולא מר שמר גנות הסכים.

שמחה בוניטה: צריך למצוא מחליף, זה לא עובד כך.

שמחה בוניטה: היום אין מאגר, יש בעיה, שאתה מדבר פה בתחום הסיעודי ותלויים במטפל וחברות כוח אדם עם כל הכבוד, לא מספקים עובדים מחליפים.

רן כהן: לפי הרפורמה זה יהיה התפקיד של - - -

שמחה בוניטה: אני לא יודעת, אני יודעת מה קורה עם זה.

שמחה בוניטה: חולה לא יכול לתת את האינטר ויזה אם לא נמצא לו מחליף.

שמחה בוניטה: אתה צריך לראות איזה גיהנום זה כאשר חודש ימים שעובד לא נמצא.

שמחה בוניטה: אין מאגר של עובדים שיחליפו את העובד המטפל, אז זה לא עובד כך.

רן כהן: מאחר ויש פה אווירה של הסכמה, אני רוצה לנצל את זה כדי לנסות ולהגיד שעובדות עובדים בסיעוד לפחות להתחיל בשלב שבו נניח יש אמהות, אז לקבוע שאחת לשנה מותר לעובדת כזאת לבקר את ילדיה.

חנה זוהר: או אחת לשנתיים.

חנה זוהר: יש גברת ששמונה שנים לא נתנו לה לצאת החוצה.

רן כהן: כמובן בתיאום עם החברה, והחברה תדאג למחליף לאותו חודש או שבועיים.

שמחה בוניטה: זה לא נכון, כל חמש שנים הם חייבים לצאת.

שמחה בוניטה: פעם היה כל שנתיים, לא מאריכים ויזה בלי לצאת, זה החוק.

רן כהן: אני מדבר בתוך החמש שנים, אם זאת מטפלת שהיא אמא לילדים, לא צריך לתת לה פעם בשנתיים לראות את הילד שלה, זה אנושי.

שמחה בוניטה: אני לא אומרת לא, רק תביא מחליף.

שמחה בוניטה: אני מסכימה לתת לה כל שנה רק תביא מחליף כל שנה.

רן כהן: החברה שמעסיקה צריכה לדאוג למחליף, לשבועיים או לשלושה או לחודש הזה.

רן כהן: זה חלק מהרפורמה, לפחות על זה יעשו הקלה על המועסקים והמעסיקים.

רן כהן: בהנחה שזה לטיפולך מר גנות.

יעקב גנות: אני צריך לבדוק את המשמעויות.

שמחה בוניטה: אתה אומר אנושית, אבל אנושית גם צריך לראות תמיד את הצד השני.

שמחה בוניטה: למטבע יש שני צדדים.

רן כהן: אמרנו גם את הצד של העובדת וגם את הצד של המטופל.

יעקב גנות: צריך לבדוק את המשמעויות, מבחינתו מי ישלם לו, צריך לעלות לו הרבה כסף, כדאי לו לא כדאי, לא אמרתי כלום.

יעקב גנות: אני מבין את המעסיק שהוא רוצה, מצד שני אני מדמיין לעצמי בן אדם שיש לו ילדים קטנים ונמצא פה שנתיים, שלוש, ארבע, ולא שהוא לא יוצא בגלל זה שאין לו כסף, אומרים לו אתה לא יוצא.

רן כהן: הייתי מאפשר לאמא כל שנה, לאבא כל שנתיים.

רן כהן: גם לאבא זכויות לראות את הילד שלו.

רן כהן: אבל ברגע שיהיה מאגר גם יהיה אפשר לתת את המחליפים.

יוסי אדלשטיין: ברגע שהחברות יוכלו לתפקד, זה יהיה חלק מהתפקיד שלהם.

אורי מקלב: גם נניח עובד זר שיש לו אבא חולה, צריך למסד את זה, כמה זמן הודעה מראש.

רן כהן: זאת סוגיה שיטפל בה היושב ראש הבא של ועדת העובדים הזרים בכנסת, אבל הרעיון נשתל פה.

אורי מקלב: חלק גדול מהעבודה זה לפעמים להחזיק את ההורים, לא תמיד הם באים לארץ כדי לעבוד ולחסוך כדי שהילד יוכל להשכיל וללמוד, גם כדי להחזיק את ההורים.

רן כהן: נכון מאוד.

חנה זו הר: ישנה תופעה שהולכת וגדלה, שבה מטפל אחד נדרש לטפל בשני קשישים, שני מטופלים.

רן כהן: מה זה נדרש?

רן כהן: על ידי מי?

חנה זוהר: שכל אחד מהם עבר מבחני תלות של ביטוח לאומי ונקבע בהם שיש להם תלות הגבוהה ביותר, עובד אחד נדרש על ידי חברת כוח אדם, באישור משרד הפנים או יחידת הסמך, מאיר סוויסה אחראי על זה.

חנה זוהר: באישור ועדה מיוחדת בביטוח הלאומי שנמצאים פה כל מיני חוץ מאשר נציגי העובדים, ואחד הקריטריונים זה המצב הכלכלי של המשפחה.

חנה זוהר: כשחוק הסיעוד התחיל, לא היתה כוונה אלה שחוקקו אותו, להביא עובדים מחו"ל שיעבדו 24 שעות.

חנה זוהר: הכוונה היתה למט"ביות ושיתנו עזרה למשפחה של כמה שעות.

חנה זוהר: הדברים התהפכו כבר וקוראים לזה הפתרון האידיאלי.

חנה זוהר: מה שקורה היום שקשישים מרותקים למיטה, שנמצאים במצב סיעודי קשה מאוד נשארים בבית.

חנה זוהר: והעובד נדרש לטפל בהם יום שלם, חלקם אפילו צריכים שני עובדים, אחד שצריך שני עובדים.

חנה זוהר: אבל התקדמנו לעוד, עובד אחד מטפל באחד כזה ובבן זוגו שגם הוא קיבל אישור, אז זה חיסכון למשפחה כי אז הביטוח הלאומי - - -

יעקב גנות: בואי ותמשיכי, גם הופך להיות עוזר בית וגם מנקה את החצר, והעסק מושלם.

חנה זוהר: אתה אמרת.

שושנה שטראוס: זה היה המצב עד לפני כשנה, כשהרשויות נהיו ערות לבעיה.

שושנה שטראוס: היום גם הביטוח הלאומי וגם יחידת הסמך יש ועדה מיוחדת, לא מאשרים לעובד אחד או לשני קשישים להעסיק עובד אחד, אלא אם כן ועדה בדקה שאין עומס טיפולי חמור לעובד הזר - -

חנה זוהר: למה צריך ועדה בכלל?

חנה זוהר: עובד אחד מטפל בבן אדם אחד.

חנה זוהר: למה צריך ועדה?

רן כהן: למה להביא כפול עובדים זרים, אם המקרה הוא לא מאוד קשה, בתוך אותה משפחה, לא בתוך שני בתים שזו בעיה גדולה מאוד.

רן כהן: אם העובד יכול, ואם הבעיה לא כבדה, אז זה בסדר.

חנה זוהר: כמו שאני אומרת לך, בדקתי היטב בביטוח לאומי מי נמצא, מה הקריטריונים.

חנה זוהר: אין שם נציגות של העובדים, אף אחד לא מייצג שם את העובדים.

חנה זוהר: כשאני שומעת שהקריטריונים בין היתר, אז אישרו שכן יבוא עובד אחד רק ביום שבת ויחסוך להם את המחליף לשבת, והעובד הזה ימשיך לטפל כל השבוע בשני אנשים.

חנה זוהר: השיקולים של הועדות הם לא בהכרח ענייניים.

חנה זוהר: נציגי העובדים לא נמצאים שם, וכשיש שיקול מצב כלכלי של המשפחה, עם כל הכבוד, העובדים הזרים הם לא הקורבנות של המצב הכלכלי בארץ.

יעקב גנות: המצב הכלכלי בארץ הוא לא רע בינתיים.

חנה זוהר: הם גם לא הקורבנות של אי עדכון הקצבאות.

גלעד נתן: ממחקר שלהם עולה שחלק גדול מההתעללויות של עובדים זרים נובע ממצב שיש עומס על העובד הזר.

גלעד נתן: דיברתי גם עם משה סוויסה והוא אמר שהם הולכים להפסיק עם האישורים האלה, אני מקווה מאוד ואפילו לעקוב אחר הסיפור הזה.

חנה זוהר: לא צריך ועדת חריגים, זה פתח לשחיתות לקשרים וללחצים.

חנה זוהר: הצד השני של ההתעללות בקשישים, לידיעת

חנה זוהר: כם, עוד תופעה שאנחנו עדים לה, מצוקות של העובדים, דכאונות, אישפוזים בבתי חולים פסיכיאטריים, אנשים יוצאים מכאן לא כפי שהגיעו.

חנה זוהר: זה לא פשוט להיות 24 שעות שבוע שלם.

חנה זוהר: לפעמים גם לא נותנים להם לצאת ביום המנוחה השבועי, פה צריך להיות חוק ברור.

חנה זוהר: אין אפילו יום מנוחה שבועי אפילו אם משלמים.

יעקב גנות: יש, תמורת 50 דולאר.

שמחה בוניטה: קונים מהם את היום החופשי, הרבה מאוד מהם רוצים את זה, הם עוד כסף.

אורי מקלב: אני כן תומך במה שאמרת של לאסור את זה לגמרי.

אורי מקלב: לפעמים זה גם לטובה, לא תמיד הבית יכול לאכלס שני עובדים, יש לזה משמעויות לעוד עובדים.

אורי מקלב: אולי צריך לבנות קריטריון, אבל לא לעשות באופן כללי שאי אפשר.

רן כהן: אם היה לי פנאי, אני מודה שהייתי מקיים ישיבה במיוחד על הסוגייה הזאת, ומביא את הביטוח הלאומי על כל המרכיבים.

רן כהן: אבל אני נוטה להסכים איתך שמסכים איתי שצריך בכל זאת שיהיה שיקול דעת כאן, ורק במקרים שבהם הדבר אפשרי לא על חשבון העובד בצורה גסה מדי, אבל אם אפשר במצב הזה שעובד אחד בבית אחד שיש בו נניח שני קשישים או שני אנשים שאפשר לעזור להם בטיפול, ואפשר לעמוד בזה, אני חושב שאם זה לא אכזרי מדי ואם זה לא קשה מדי ראוי לעשות את זה.

שמחה בוניטה: לגבי הרפורמה החדשה, שיש כאן דברים שיוצאים כנראה ממשרד התמ"ת, נהלים לא ברורים לחברות כוח אדם.

שמחה בוניטה: חברות כוח אדם רק שומעות שצריך לקחת כסף, עוד לפני שמאושר, עוד לפני שהם יודעים מי וממה, אתה נרשם יש לך עובד, חמש שנים, ארבע שנים, שלוש שנים, אתה רק צריך להירשם.

שמחה בוניטה: הם לא יעשו לך השמה של עובד, הם לא יביאו לך את העובד, אלא מחייבים אותנו, אנשים שיש להם עובדים כבר שנה ושנתיים וחמש ושש, להירשם בחברות.

שמחה בוניטה: אתה בא להירשם בחברה, גובים ממך 1,500 שקלים.

רן כהן: לא בסדר.

רן כהן: זה נגד החוק.

שמחה בוניטה: יפה מאוד.

שמחה בוניטה: נכון, כתוב בפירוש לא לשלם.

שמחה בוניטה: יש עוד דבר, העניין של 70 שקלים, דיברתי עם שפיגלר, אמר שיש הוראה מפורשת לפחות לגבי פתרון לנכים שאלי ישי סגר עם שר הרווחה, לא לגבות, זה יסודר דרך ביטוח לאומי.

שמחה בוניטה: זה לא נסגר, אלי ישי הבטיח שעוד לא חתם, עד שהסוגייה הזאת תהיה סגורה, וכבר גובים מהנכים סכומים כאלה בין 1,500 ל-2,000 שקלים.

שמחה בוניטה: את זה צריך לעצור, להוציא הוראות ברורות לחברות.

רן כהן: אני מתכוון לעשות בעניין הזה.

רן כהן: אני מתכוון לפנות לכל הארגונים, להגיד להם באופן חד משמעי ביותר, ברגע שבו יודעים על אדם שנדרש לשלם מעבר ל-70 שקלים לחודש זה כבר ברפורמה, אני התנגדתי אבל ישנו.

רן כהן: מי שנדרש לשלם סכומים בעבור הרישום של העובד, לדעתי, זה פסול, לדווח מייד למינהלת במשרד הפנים, ואני מבקש שהמינהלת תדאג בעניין הזה באופן הכי תקיף בעולם.

רן כהן: אני מתכוון לפנות עם זה לכל הארגונים, בת שבע.

שמחה בוניטה: כל השנים יש לי חילוקי דעות עם "קו לעובד", מה לעשות, אני מייצגת את הנכים ולא את העובדים.

שמחה בוניטה: ההצגה הזאת של "המסכנים", ה"אומללים" ה"עושקים אותם", תגידו, אתם לא מבינים שאנחנו מדברים פה בציבור של נכים שהם זקוקים לעזרה.

שמחה בוניטה: היית בכנס שמדברים על להוציא נכים לקהילה.

שמחה בוניטה: ראית באיזה נכים מדובר.

רן כהן: לגור בקהילה.

שמחה בוניטה: מה זה לגור בקהילה?

שמחה בוניטה: לבד אני יכולה לגור בקהילה?

שמחה בוניטה: עם כל הפה שלי בלי העובדים אני לא שווה יריקה.

שמחה בוניטה: אם לא יהיה מי שיקים אותי מהמיטה, אני לא שווה יריקה.

שמחה בוניטה: עם הפה שלי אני לא אוכל מחר לרקוד "אורה".

שמחה בוניטה: זה אותו דבר כמו הנכים שראית באותו יום בכנס שהיה רק לפני שבוע.

שמחה בוניטה: ראית באיזה נכים מדובר, אתה רוצה להוציא נכים לקהילה, אתה חייב מטפלים.

שמחה בוניטה: אם מדברים על קשישים, אני יודעת שהם מקבלים 16, או 18 שעות מקסימום, בטוטלוס שלהם.

שמחה בוניטה: מקבלים כל חברות הסיעוד, מי שעושה את הקופה אלה חברות הסיעוד שהם קיבלו את הגושפנקה ואת הכסף מביטוח לאומי כדי שעובדים ישראלים יטפלו בהם שעתיים שלוש, זה הרי מה שביטוח לאומי קובע להם מראש למט"בים, מט"בים זה למשך שלוש שעות.

רן כהן: הדיון הזה הוא עם ראש רשות ההגירה, ועם ראשי המשרדים שלו, מה את מבקשת מרשות ההגירה.

שמחה בוניטה: אי אפשר להקיש מקשישים לנכים, קודם כל להפריד את זה.

שמחה בוניטה: אנחנו הנכים הצעירים הולכים, מבלים, יוצאים, נוסעים, והעובדים כל הזמן צמודים אלינו.

שמחה בוניטה: אצל קשישים זה לא כך, קשישים הם בדרך כלל יותר בבתים, פחות יוצאים.

שמחה בוניטה: אנחנו מדברים על אנשים שבקושי זזים.

רן כהן: אבל זו לא רשות ההגירה עושה.

שמחה בוניטה: אבל היא נותנת כל הזמן דוגמאות על שני עובדים כאן או שם.

שמחה בוניטה: את העניין של סיעודיים שיגמרו עם הביטוח הלאומי.

שמחה בוניטה: לא ישוו שיש לי שני עובדים או למישהו אחר שני עובדים, אלה נכים בדיוק כפי שהיא אומרת, שעובד אחד לא יכול, יפול עליו כל העומס, וכמו נכה שהוא מונשם, שבלילה הוא צריך לפקח שאם המכשיר ייעצר הוא לא ייחנק, לבין קשישים שאלה שתי דברים שונים.

שמחה בוניטה: אז תפרידו פעם אחת בין קשישים לצרכים של הנכים, אז כל ההתנגשות הזאת תהיה שונה כי לקשישים יש פתרון של חברות סיעוד שהם משלימים את השעות, שהן אמורות להשלים את השעות.

רן כהן: תודה רבה לך.

רן כהן: אני מודה לכם על ההשתתפות בישיבה הזאת.

רן כהן: מהישיבה הקודמת לפחות חלה התקדמות די משמעותית בהקמת הרשות והשלמת הפעילות שלה.

רן כהן: קיבלנו נתונים די מזעזעים לפחות לדעתי לגבי הנושא של עובדים בלתי חוקיים שנמצאים בארץ והצורך לטפל בהם.

רן כהן: בעניין הזה צריכה להיות פעולה מאוד נחרצת וגם מודעת ומובנית של משרד הפנים כדי לטפל בהם.

רן כהן: זה דבר אחר עובדים זרים מתאילנד, או מהפיליפינים, לבין עובדים זרים מירדן או מלבנון, כל אחד צריך לטפל באופן ראוי.

רן כהן: אני רוצה להשלים את העבודה של הקמת הרשות על כל מרכיביה, להקדים ככל האפשר את הקמת המאגר, ככל האפשר מהר.

יעקב גנות: אדוני, אתה יכול לעזור לנו בצורה דרמטית בנושא קידום שינוי החקיקה.

רן כהן: אני התנדבתי כבר.

רן כהן: אני מבקש שאת הנושא הזה יעבירו לכנסת, שבכינוס הראשון של הכנסת שיהיה, הדבר יועבר לועדת עובדים זרים, אני מבטיח לקדם במהירות האפשרית.

רן כהן: מהמציאות שהתגלתה כאן, מר גנות, צריך לעשות מאמץ גדול מאוד לסגור ככל האפשר לא רק את הגבול מסיני אלא גם את השמיים.

רן כהן: זאת אומרת, יש חשיבות לייבא מה שפחות עובדים זרים, רק מה שבאמת קריטי ואין ברירה אלא לעשות את זה.

רן כהן: המספרים האלה הופכים להיות דרמטיים על החברה הישראלית ועל המשק הישראלי.

רן כהן: נדמה לי שמיצינו את הדיון.

רן כהן: תודה רבה.