ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 929, 2008-12-29 13:40

אבישי ברוורמן: אני פותח את הדיון.

אבישי ברוורמן: הדיון כאן הוא דיון לפנים משורת הדין.

אבישי ברוורמן: קיבלנו את החומר של הצעת החוק מאוד מאוחר, אבל אמרתי מראש שלא ניתן לבעיות ביורוקרטיות, לא משנה מי אשם בהן, לעצור תהליכים שעם ישראל זקוק להם, ברור שהוא זקוק להם בשדרות ובעוטף עזה, אבל הוא זקוק להם גם כשהמשק נכנס למיתון כדי להניע את גלגליו.

אבישי ברוורמן: לכן, יהודה נסרדישי, דבר דברך, נשמע אותם, ואני מקווה שנאשר.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

יהודה נסרדישי: אני מודה לחברי הכנסת של ועדת הכספים שהתכנסו היום בצורה בהולה ודחופה.

יהודה נסרדישי: אדוני היושב-ראש, אני מודה לכם על כך שעשיתם מאמץ.

יהודה נסרדישי: אני רוצה להציג את ארבעת הנושאים שאנחנו מביאים היום לאישור ועדת הכספים.

יהודה נסרדישי: נתינה זו מצווה גדולה מאוד, גם בהלכה, לכן כל ארבעת הסעיפים שכרגע אני אציג, עוסקים בנתינה.

יהודה נסרדישי: אנחנו מקלים בהם ונותנים, ואני אעבור עליהם אחד-אחד, אדוני היושב-ראש.

יהודה נסרדישי: אנחנו מציגים כאן הצעת חוק שעברה בקריאה הראשונה לוועדת הכספים, פטור ממס על רבית, דמי ניכיון והפרשי הצמדה בידי תושב חוץ המשלם על אג"ח קונצרני הנסחרות בבורסה, והפטור יינתן מה-1 בינואר 2009.

יהודה נסרדישי: זה נושא אחד.

יהודה נסרדישי: נושא שני הוא הרחבת הפטורים בגין רווח ההון בידי תושב חוץ, לא רק תושב מדינה גומלת, אלא כל מדינה, כולל מדינת offshore, על מכירת מניית ערך של חברה שהיא חברה תושבת ישראל.

יהודה נסרדישי: יש לנו שניים-שלושה סעיפים בהצעת החוק.

יהודה נסרדישי: הם מורכבים, הם מסובכים, הם לא ברורים, ובהצעה הזאת אנחנו נותנים פטור גורף על פטור מרווח הון, הן למדינת אמנה, הן למדינת תושבות.

יהודה נסרדישי: הסעיף השלישי, קביעת שיעור מס.

יהודה נסרדישי: אנחנו רוצים להחזיר הון למדינת ישראל, ובעקבות כך יש חברות שנשלטות על ידי תושבי ישראל, אבל הן לא נופלות לרשת המס הישראלי.

יהודה נסרדישי: ומכאן אנחנו מציעים, כהוראת שעה חד-פעמית, חלון הזדמנויות, בשנת 2009, לאפשר לאותם בעלי שליטה במדינת ישראל לסחוב דיבידנד מאותן חברות זרות.

יהודה נסרדישי: לולא ההקלה הזאת הם היו מתחייבים ב-25% מס, ולתת להן שיעור מס ל-5%.

יהודה נסרדישי: זה פטור יחידי וייחודי שיהיה רק בשנת המס 2009.

אברהם מיכאלי: כל אלה מאנגליה יחזרו לארץ?

יהודה נסרדישי: תיכף נדבר על זה.

יהודה נסרדישי: הסעיף הרביעי והאחרון הוא, לתת את הפטור שיש בשדרות ובעוטף עזה לגבי שיעור מס של 25% הכנסה מיגיעה אישית, עד 200,000 שקלים.

יהודה נסרדישי: זאת הארכת תוקף.

יהודה נסרדישי: תוקף ההוראה מסתיים ב-31 בדצמבר, ואנחנו מבקשים להאריך אותה בשנה נוספת.

יהודה נסרדישי: תודה, אדוני היושב-ראש.

אבישי ברוורמן: אני מאוד מודה לך.

אבישי ברוורמן: אנחנו פותחים בדיון.

אמנון כהן: אני מברך את משרד האוצר ורשות המסים על הנושאים שהם מביאים לנו היום, וגם על העיתוי בנושא של עוטף עזה.

אמנון כהן: לא הבנתי כמה אחוזי הנחה בנוגע לשדרות ולעוטף עזה מה ההטבה?

יהודה נסרדישי: 25% עד הכנסה של 200,000 שקלים.

שלי יחימוביץ': אני רוצה להעיר לסעיף 4, לתיקון חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי.

שלי יחימוביץ': תקנו אותי אם אני טועה.

שלי יחימוביץ': אבל אני זוכרת שבחוק העיקרי שאישרנו, בידי שר האוצר היתה יכולת לקבוע שהחוק יחול על תושבים נוספים, כלומר, להרחיב את ההצעה.

אבישי ברוורמן: היו שבעה, וכולם בפנים.

שלי יחימוביץ': מצב החירום הוכרז לטווח של 20 ק"מ, ובשעתו סיכמנו שהחקיקה הזאת עוקבת את החלטות צה"ל ומשרד הביטחון.

מיכל דויטש-הנר: לא.

מיכל דויטש-הנר: ההגדרה של החוק היתה היישובים שבתיהם 7 ק"מ, ועוד יישובים שייקבע בהתייעצות עם כוחות הביטחון, שמתקיימים לגביהם אותם השיקולים הביטחוניים.

שלי יחימוביץ': זה בדיוק מה שהתכוונתי.

שלי יחימוביץ': אומרת מיכל דויטש-הנר ומדקדקת שכאשר חוקקנו את החוק הוחלט על התייעצות בין שר האוצר ומערכת הביטחון, ועל-פי שיקולים ביטחוניים אפשר יהיה להרחיב את הצו.

שלי יחימוביץ': מצב החירום הוכרז על טווח של 20 ק"מ, והרי החוק הזה אנחנו מחוקקים כדי לסייע ליישובים שנמצאים היות תחת סקאדים פצ"מרים וגראדים, אז למה לא לבקש משר האוצר להרחיב את טווח החקיקה?

שי חרמש: אני אענה, כי השתתפתי במטבח הזה.

שי חרמש: ההחלטה היתה החלטת ממשלה על טווח של 4.5 ק"מ עוד לפני הדיון על החוק הזה.

שי חרמש: היתה הגדרה ברורה של עוטף עזה ו-4.5 ק"מ.

שי חרמש: בעקבות החוק הוסיפו עוד שבעה יישובים, ארבעה בחבל שלום ושלושה בגזרה הצפונית.

שלי יחימוביץ': ארבעה נשארו בחוץ.

שי חרמש: כל השבעה בפנים.

אבישי ברוורמן: בצוחר ארבעה, ודורות, ברור חיל ומבקיעים.

אורית נוקד: האם יש מי שנשאר בחוץ שהוא נמנה על אותה רשימה של עוטף עזה?

שלי יחימוביץ': היו תשעה יישובים והכנסנו שבעה יישובים.

שי חרמש: שבעה נכנסו.

שי חרמש: מה שאתם אומרים כרגע זה להכניס את אשקלון, להכניס את אופקים ולהכניס את קרית-גת.

שי חרמש: מדובר כאן על החלטה גורפת.

שי חרמש: קודם היא נגעה בסדר גודל של 30,000 איש, וזה יקפוץ לסדר גודל של 400,000-300,000 איש.

שי חרמש: זה לא דבר טריוויאלי פה, אני לא חושב שאפשר לקבל החלטה כרגע.

אבישי ברוורמן: שלי יחימוביץ, ההערה שלך נרשמה ונעביר אותה.

אורית נוקד: אני רוצה לברך על זה שזה מגיע היום.

אורית נוקד: רציתי להיות בטוחה אם שבעה היישובים נכנסים.

אורית נוקד: יצא צו, והבנתי לפני תחילת הישיבה שהם נמצאים.

אבישי ברוורמן: היו שבעה, והם נכנסו כולם.

שלמה מולה: האם יש דמיון לחוק שהעברנו במסגרת אחרת, בוועדת העלייה והקליטה, לבין החוק הזה?

שלמה מולה: מה הקשר ביניהם?

מיכל דויטש-הנר: הדמיון בגלל הדיבידנד?

שלמה מולה: כן

מיכל דויטש-הנר: זה משהו אחר.

מיכל דויטש-הנר: דיברנו ב"חוק העולים" על הכנסות של תושבים חוזרים ותיקים ועולים חדשים מחוץ לישראל.

מיכל דויטש-הנר: עכשיו אנחנו מדברים פה על סיטואציה שחברה תושבת ישראל מחזיקה בחברה מחוץ לישראל.

מיכל דויטש-הנר: לחברה מחוץ לישראל יש כספים, ואתה רוצה לעודד את הבאת הדיבידנד מחוץ לישראל פנימה, לחברה תושבת ישראל.

יהודה נסרדישי: הצעת החוק הזאת באה בגלל מחנק האשראי במדינת ישראל שקיים היום.

יהודה נסרדישי: חברה נשלטת זרה היא חברה שלא נופלת לרשת המס הישראלי, ויש שם, לפי עניות דעתי, כמה מיליארדים טובים שאפשר להביא לכאן.

יהודה נסרדישי: שיעור המס בימים כתיקונם, להביא אותם לפה, זה 25%.

יהודה נסרדישי: בשיעור המס הזה לא מביאים את הכסף.

יהודה נסרדישי: אנחנו אומרים שנצא במבצע חד-פעמי, הוראת שעה, ואנחנו אומרים: הביאו את הכסף לכאן.

גידי בר זכאי: מדובר בחברות שנשלטות מחוץ לישראל.

אבישי ברוורמן: אני מבקש מעידו עשת לקרוא את החוק כדי שנצביע.

אבישי ברוורמן: אנחנו מצביעים על כל החוק וכמובן על שדרות.

עידו עשת: "חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 169 והוראת שעה), התשס"ט–2008 תיקון סעיף 9 1.

עידו עשת: בפקודת מס הכנסה (להלן – הפקודה), בסעיף 9, אחרי פסקה (15ג) יבוא: "ריבית, דמי ניכיון והפרשי הצמדה על איגרת חוב הנסחרת בבורסה בידי תושב חוץ (15ד) ריבית, דמי ניכיון או הפרשי הצמדה המשולמים לתושב חוץ על איגרת חוב הנסחרת בבורסה בישראל, שהנפיק חבר בני אדם תושב ישראל (בפסקה זו – חבר בני האדם המנפיק), ובלבד שההכנסה אינה במפעל קבע של תושב החוץ בישראל; בפסקה זו, "תושב חוץ" – מי שהוא תושב חוץ ביום קבלת הריבית, דמי הניכיון או הפרשי ההצמדה, לפי העניין, למעט אחד מאלה: (1) בעל מניות מהותי כהגדרתו בסעיף 88, בחבר בני האדם המנפיק; (2) קרוב כהגדרתו בפסקה (3) להגדרה "קרוב" שבסעיף 88, של חבר בני האדם המנפיק; (3) מי שעובד בחבר בני האדם המנפיק, נותן לו שירותים, מוכר לו מוצרים, או שיש לו יחסים מיוחדים אחרים עמו, אלא אם כן הוכח להנחת דעתו של פקיד השומה ששיעור הריבית או דמי הניכיון, לפי העניין, נקבע בתום לב ובלי שהושפע מקיומם של יחסים כאמור בין תושב החוץ לבין חבר בני האדם המנפיק;".

עידו עשת: תיקון סעיף 97 2.

עידו עשת: בסעיף 97 לפקודה – (1) סעיף קטן (ב1) – בטל; (2) בסעיף קטן (ב2), במקום "למסחר בבורסה, יחויב" יבוא "למסחר בבורסה, ואילו נמכר לפני רישומו כאמור לא היה זכאי תושב החוץ לפטור במכירתו לפי סעיף קטן (ב3), יחויב"; (3) בסעיף קטן (ב3) – (א) בפסקה (1) – (1) ברישה, המילים "שהוא תושב מדינה גומלת" והקטע החל במילים "שאותו רכש" עד המילים "הדיווח על המכירה," – יימחקו; (2) פסקאות משנה (ב), (ד) ו-(ה) – יימחקו; (3) בסופה יבוא: "(ו) נייר הערך לא נסחר בבורסה בישראל במועד המכירה.

עידו עשת: "; (ב) בפסקה (3), במקום "גם על יחיד תושב ישראל שהיה תושב מדינה גומלת במועד רכישתו של נייר הערך, אם התקיימו בו הוראות סעיף קטן זה" יבוא "גם על יחיד שהיה לתושב ישראל לראשונה או שהיה לתושב חוזר ותיק, כאמור בסעיף 14(א), ובלבד שבמועד רכישתו של נייר הערך היה תושב חוץ" ובסופה יבוא "כאמור".

עידו עשת: הוספת סעיף 126א 3.

עידו עשת: אחרי סעיף 126 לפקודה יבוא: "הטבה במס על הכנסה מדיבידנד שמקורה מחוץ לישראל – הוראת שעה לשנת המס 2009 126א.

עידו עשת: (א) בסעיף זה – "בעל שליטה" – כהגדרתו בסעיף 3(ט); "הכנסה מדיבידנד", של חברה – הכנסתה החייבת של חברה מדיבידנד שמקורו מחוץ לישראל, ששילם לה חבר בני אדם תושב חוץ ושהתקבל בידה בישראל בשנת המס 2009, למעט הכנסה כאמור מדיבידנד שמקורו ברווחים שלולא היו מחולקים לחברה או לחבר בני אדם אחר שבאותה שרשרת חברות כהגדרתה בסעיף 75ב(א)(14), היו רווחים שלא שולמו כהגדרתם בסעיף 75ב(א)(12), ובלבד שאם החברה היא בעלת שליטה בחבר בני האדם משלם הדיבידנד יופחתו מההכנסה כאמור סכומים אלה: (1) סכום הלוואה שנתנה החברה לחבר בני האדם משלם הדיבידנד או לקרובו בתקופה שמיום ד' בכסלו התשס"ט (1 בדצמבר 2008) עד יום כ"ד בטבת התשע"א (31 בדצמבר 2010) (בהגדרה זו – התקופה הקובעת), שטרם נפרע בתקופה הקובעת; (2) סכום ערבות שנתנה החברה לחבר בני האדם משלם הדיבידנד או לקרובו בשל הלוואה שלקח חבר בני האדם בתקופה הקובעת, ובלבד שהערבות מומשה בתקופה האמורה; (3) סכום ששילמה החברה בתקופה הקובעת, לרכישת ניירות ערך של חבר בני האדם משלם הדיבידנד או של קרובו; "קרוב" – כהגדרתו בפסקה (3) להגדרה "קרוב" שבסעיף 88; "שימוש בישראל" – שימוש שהוא אחד מאלה, למעט תשלום, במישרין או בעקיפין, ליחיד שהוא בעל שליטה בחברה מקבלת הדיבידנד: (1) תשלום לתושב ישראל בעד שירותים שנתן בישראל או בעד עבודה שביצע בישראל; (2) תשלום בעד רכישה או שכירות של נכסים שהשימוש בהם יהיה בישראל, וכן תשלומים לתושב ישראל בעד רכישה או שכירות של נכסים; לעניין זה, "נכס" – למעט נייר ערך כהגדרתו בסעיף 88; (3) תשלום לשם השבחה או החזקה של נכסים בישראל; (4) השקעה במחקר ופיתוח בישראל; (5) פירעון חוב לתושב ישראל, ואם פירעון החוב הוא לחבר בני אדם קרוב – בתנאי שאותו חבר בני אדם יעשה בכספי פירעון החוב שימוש בישראל; (6) תשלום ריבית, דמי ניכיון או הפרשי הצמדה על איגרת חוב הנסחרת בבורסה בישראל, וכן רכישה בידי החברה מקבלת הדיבידנד של איגרת חוב כאמור שהונפקה על ידה; (7) הפקדת פיקדון בישראל, בתאגיד בנקאי שהוא תושב ישראל, במשך שנה אחת לפחות (בהגדרה זו – תקופת הפיקדון),

עידו עשת: או רכישת ניירות ערך הנסחרים בבורסה בישראל והחזקתם במשך שנה אחת לפחות (בהגדרה זו – תקופת ההחזקה); לעניין זה – (א) יראו נייר ערך כאילו הוחזק בכל תקופת ההחזקה גם אם נמכר לפני תום התקופה האמורה, אם במלוא התמורה ממכירתו נרכש נייר ערך אחר הנסחר בבורסה בישראל אשר הוחזק במשך יתרת תקופת ההחזקה; (ב) הופקד סכום מסוים בפיקדון כאמור בפסקה זו למשך תקופה הקצרה מתקופת הפיקדון ונרכשו והוחזקו ניירות ערך כאמור בפסקה זו, באותו סכום, למשך תקופה הקצרה מתקופת ההחזקה, יראו כאילו נעשה שימוש בישראל לפי פסקה זו בסכום האמור, אם התקופה המצטברת של ההפקדה וההחזקה כאמור היא שנה אחת לפחות; (8) תשלום דיבידנד לחברה תושבת ישראל, ובלבד שאותה חברה תעשה בו שימוש בישראל.

עידו עשת: " בסעיף קטן (ב) יש שינוי בנוסח.

עידו עשת: מיכל דויטש-הנר, תקראי את השינוי.

מיכל דויטש-הנר: "על אף ההוראות לפי פקודה זו, על הכנסה מדיבידנד של חברה שנעשה בה שימוש בישראל במהלך שנת המס 2009, או בתוך שנה אחת מיום קבלת הדיבידנד בפועל, לפי המאוחר, יוטל מס חברות בשיעור של 5%.

מיכל דויטש-הנר: " אנחנו מבקשים לתת תקופת דחייה למי שלא הביא את הכסף ב-1 בינואר 2009, אלא יביא אותו במאי 2009.

אברהם מיכאלי: זה מרחיב.

עידו עשת: אני ממשיך לקרוא: "יוטל מס חברות בשיעור של 5% לפי בקשת החברה, ובלבד שהחברה שקיבלה את הדיבידנד אינה חברת בית, כמשמעותה בסעיף 64, חברה משפחתית כמשמעותה בסעיף 64א או חברה שקופה כהגדרה בסעיף 64א1.

עידו עשת: " "(ג) על חלק הדיבידנד שהתקבל בידי החברה כאמור בסעיף קטן (ב) ושבו לא נעשה שימוש בישראל יחולו הוראות סעיף 126.

עידו עשת: (ד) על אף ההוראות לפי פקודה זו, ביקשה חברה כי יוטל עליה מס חברות לפי סעיף זה על הכנסתה מדיבידנד, יינתן כנגד המס האמור זיכוי בשל ניכוי מס במקור מההכנסה האמורה, ובלבד שלא יעלה על סכום המס לפי סעיף זה, ולא יינתן כנגדו זיכוי בעד מסי חוץ שאינם מוטלים במישרין, כהגדרתם בסעיף 203(ג).

עידו עשת: (ה) הוראות סעיף 205א לא יחולו על מסי החוץ, כהגדרתם בסעיף 199, ששולמו על הכנסה מדיבידנד שחויבה במס חברות לפי סעיף זה.

עידו עשת: (ו) הוכיחה חברה אשר ביקשה כי יוטל עליה מס חברות לפי סעיף זה, כי עשתה שימוש בישראל בתקופה מהתקופות האמורות בסעיף קטן (ב), בסכום כלשהו, חזקה כי השימוש בישראל באותו סכום נעשה מתוך הכנסתה מדיבידנד, אף אם אותה הכנסה התקבלה אצל החברה לאחר שעשתה שימוש כאמור.

עידו עשת: "

מיכל דויטש-הנר: "כי עשתה שימוש בישראל כאמור בסעיף קטן (ב)".

עידו עשת: אני ממשיך לקרוא.

עידו עשת: "(ז) לעניין פסקת משנה (ב) בהגדרה "חברה נשלטת זרה" שבסעיף 75ב(א)(1), לא תובא בחשבון הכנסה שהתקבלה אצל חבר בני אדם תושב חוץ בשנת המס 2009, אשר חולקה כדיבידנד לחברה תושבת ישראל באותה שנת מס, אם חויבה ההכנסה מהדיבידנד האמור במס חברות לפי סעיף זה.

עידו עשת: " תיקון חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה) 4.

עידו עשת: בחוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה), התשס"ז–2007 (להלן – חוק סיוע לשדרות) – (1) בסעיף 5, במקום הרישה יבוא "פקודת מס הכנסה תיקרא לגבי התקופה האמורה בסעיף 7(ד) כך:"; (2) בסעיף 7 – (א) בסעיף קטן (א), במקום הסיפה החל במילים "2007 ו-2008" יבוא "2007 עד 2009"; (ב) בסעיף קטן (ד), במקום הסיפה החל במילים "בשנת הכספים 2007" יבוא "בשנות הכספים 2007 עד 2009".

עידו עשת: תחילה ותחולה 5.

עידו עשת: (א) תחילתו של חוק זה ביום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) (בסעיף זה – יום התחילה), ואולם תחילתו של סעיף 4(1) לחוק זה ביום תחילתו של חוק סיוע לשדרות.

עידו עשת: (ב) סעיף 9(15ד) לפקודה, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, יחול על ריבית, דמי ניכיון והפרשי הצמדה המשולמים ביום התחילה ואילך.

עידו עשת: (ג) סעיף 97 לפקודה, כנוסחו בסעיף 2 לחוק זה, יחול על מכירת נייר ערך או זכות כאמור באותו סעיף, שיום רכישתם ביום התחילה ואילך.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: מי נגד?

אבישי ברוורמן: מי נמנע?

אבישי ברוורמן: הצבעה בעד – פה אחד אושר להעביר למליאה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית את הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 169 והוראת שעה), התשס"ט-2008

אבישי ברוורמן: הצעת החוק אושרה פה אחד.

אבישי ברוורמן: הארכת מועדים להגשת דוחות כספיים לפי חוק מימון מפלגות, התשל"ג-1973

אבישי ברוורמן: רבותי, אני מצביע לגבי חוק הבחירות מחדש.

שמואל גולן: אני חוזר ואומר ששתי סיעות ביקשו דחייה של הגשת הדוחות השוטפים שהיו אמורים להיות מוגשים למבקר המדינה ב-5 במרץ, הם מבקשים לדחות ולאחד את ההגשה ביחד עם הדוח שיוגש למערכת הבחירות לכנסת השמונה-עשרה, כאשר הדוחות שיוגשו למערכת הבחירות לכנסת השמונה-עשרה אמורים להיות מוגשים ב-19 במאי, והם מבקשים לדחות את זה ל-1 ביולי.

שמואל גולן: לגבי הרשויות וכן הלאה, אחרי שנגמור, נלך לוועדת הפנים של הכנסת.

עידו עשת: "בהתאם לסעיף 10(ו) לחוק מימון מפלגות, התשל"ג-1973 (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם מבקר המדינה, מחליטה ועדת הכספים של הכנסת להאריך עד יום ט' בתמוז התשס"ט (1 ביולי 2009) את מועד מסירת החשבונות הבאים על ידי הסיעות למבקר המדינה: (1) החשבונות השוטפים לתקופה המתחילה ביום כ"ג בטבת התשס"ח (1 בינואר 2008) והמסתיימת ביום ד' בטבת התשס"ט (31 לדצמבר 2008); (2) החשבונות השוטפים לתקופה המתחילה ביום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) והמסתיימת ביום ד' באדר (28 לפברואר 2009); (2) החשבונות לתקופת הבחירות לכנסת השמונה עשרה.

עידו עשת: "

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: הצבעה בעד אישור הארכת מועדים להגשת דוחות כספיים לפי חוק מימון מפלגות, התשל"ג-1973

אבישי ברוורמן: אושר פה אחד.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: הישיבה נעולה.