ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 934, 2008-12-29 09:00

אבישי ברוורמן: רבותי, בוקר טוב.

אבישי ברוורמן: אנחנו בתקופה מורכבת עם המלחמה בדרום, ולכן גם חלק מהדברים שאנחנו רוצים לעשות אולי בצורה יותר דרסטית יקבלו יחס אחר.

אבישי ברוורמן: הבעיות כאן במישור הכלכלי והחברתי לא תשתנינה, אבל כשהתותחים רועמים ברור שההתייחסויות תהיינה יותר מינוריות כדי באמת לא ליצור פחדים נוספים, ודי לחכימא ברמיזא.

אבישי ברוורמן: קודם כל, אני מברך את ידידי חבר הכנסת יעקב ליצמן שימשיך לעמוד ברשימת "יהדות התורה", ולהישאר איתנו - כך הודיעו הבוקר.

אבישי ברוורמן: תודה רבה לאדמו"ר מגור, וישר כוח.

אבישי ברוורמן: אני מוכרח להגיד פה - ואולי זו לא הערה פוליטית - שאני לא מכיר אנשים ראויים מחבר הכנסת פרופ' יצחק בן ישראל לשרת בכנסת ישראל.

אבישי ברוורמן: טוב שאתה עוד איתנו, וחבל שלא תהיה איתנו.

שלי יחימוביץ': אנחנו גם לא מכירים אנשים ראויים כמו חבר הכנסת ליצמן.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת ליצמן נשאר בכנסת.

שלי יחימוביץ': ועל כן, כולנו שמחים.

יעקב ליצמן: אני מוכרח להגיד - שימו לב שבסך הכול רוב חברי ועדת הכספים הם למעלה.

יעקב ליצמן: הוא הגיע מאוחר.

יעקב ליצמן: אני אומר לך בכנות - אם חבר הכנסת יצחק בן ישראל היה איתנו מהיום הראשון הסיפור היה אחר.

יעקב ליצמן: הוא פשוט לא הספיק להטביע כאן את חותמו.

אבישי ברוורמן: הנושא הראשון שאנחנו מעלים הוא השלכות המשבר הכלכלי על פעילות המגזר השלישי.

אבישי ברוורמן: אנחנו העלנו את הנושא הזה בקצרה, ואהובה ינאי התבטאה בישיבה הקודמת.

אבישי ברוורמן: אני אפתח במספר מילים.

אבישי ברוורמן: אנחנו נהיה בצמיחה מאוד נמוכה, וסכנה של כניסה למיתון.

אבישי ברוורמן: המצב הזה יכניס הרבה מאוד אנשים למצב שבו הם צריכים עזרה.

אבישי ברוורמן: בעבר, ממשלת ישראל לא עשתה מספיק, לדאבוננו.

אבישי ברוורמן: לכן, היתה התגייסות מאוד מיוחדת של עמותות רבות במגזר השלישי שעמדו בפרץ וסייעו.

אבישי ברוורמן: זה לא היה מספיק, אבל הן עשו כל שביכולתן.

אבישי ברוורמן: המשבר הפיננסי העולמי הביא כמובן - וכבר היום - לירידה משמעותית בתרומות שתהיינה למגזר השלישי.

אבישי ברוורמן: למשל, ברני מאדוף וההשלכות האדירות של זה על אוניברסיטאות ועל הרבה מאוד גופים אחרים.

אבישי ברוורמן: גם מצבם הפיננסי-כלכלי של אנשים בישראל שהיה משופר ירד, ולכן ברור שהתרומות תרדנה.

אבישי ברוורמן: הביקוש לעזרת אותן עמותות במגזר השלישי מצד קבוצות חלשות, וגם מצד כאלה שאינם רק חלשים אלא שפתאום נזרקו ממעגל יצרני וממעגל העבודה, עולה.

אבישי ברוורמן: לעומת זאת, ההיצע שברשות העמותות פוחת בצורה משמעותית עקב המשבר.

אבישי ברוורמן: ברור לנו שבמקרה הזה רק ממשלה יכולה לעמוד היום בפרץ, לפחות בתקופה של שנה, שנה וחצי שהיא תקופת מעבר עד שנראה מה קורה בכלל בעולם ובארץ.

אבישי ברוורמן: ולכן, זימנו את אותם נציגים עיקריים שעושים את מלאכתם נאמנה כדי להציג את הנתונים הקשים והבעייתיים, ובמיוחד כבר את מה שקורה היום עקב ההשלכות שקורות בעולם הגדול, ובארצנו הקטנטונת.

יעקב ליצמן: האם יש נציג ממשלה?

אבישי ברוורמן: האם יש פה נציג ממשלה?

טמיר כהן: הוזמנו.

אבישי ברוורמן: הוזמן נציג הממשלה.

אבישי ברוורמן: הנה, דב בארי הוא הנציג הבכיר של הממשלה.

אבישי ברוורמן: דב, מה התואר שלך היום?

דב בארי: רפרנט רווחה וביטוח לאומי באגף התקציבים של משרד האוצר.

אבישי ברוורמן: רבותי, היום אני מינורי.

אבישי ברוורמן: קודם כל, אני מעריך מאוד את דב.

אבישי ברוורמן: אבל, לא מהבאר הזה יהיה מספיק כדי להשקות אותם.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת חיים אורון, יפתח את הדיון.

אבישי ברוורמן: אנחנו נעשה שילוב של חברי כנסת ואנשי המגזר השלישי.

אבישי ברוורמן: אנחנו ייעדנו לדיון הזה 25 - 30 דקות, כי לאחר מכן נעבור לדיון על שוק ההון.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת חיים אורון, בבקשה.

חיים אורון: אני חושב שנציגות הממשלה מבטאת את כל העניין.

חיים אורון: עם כל הכבוד לדב, אני לא מבקש ממנו תשובות על השאלות שאנחנו נציג פה.

חיים אורון: אני מבין שמבחינה מסוימת אנחנו זורקים אפונים על הקיר, ויש שאלה אם זה מה שאנחנו צריכים לעשות עכשיו.

חיים אורון: המושג "מגזר שלישי" הוא קצת מטעה.

חיים אורון: לא מדובר באיזה מגזר שהוא מעבר, חיצוני, ארגונים חוץ ממסדיים – MGO.

חיים אורון: מדובר במערכת שאני מודה שבכמה וכמה תחומים לטעמי, נכנסה לחללים גדולים מידיי שהממשלה יצרה אותם.

חיים אורון: אבל, זאת כרגע המציאות.

חיים אורון: יכול להיות שבתהליך מתמשך המציאות היתה צריכה להיות יותר מאוזנת.

חיים אורון: אבל, זה לא מה שעומד על הפרק.

חיים אורון: אני לא רוצה עכשיו להשמיע דברי הלל למתנדבים ולעושים, אלא אני רוצה להעלות ארבע נקודות שאני מראש יודע שלא נקבל עליהן היום תשובה, ואז אני מציע ליושב ראש להחליט מייד מה אנחנו עושים - עוד לפני סוף ה-25 דקות.

חיים אורון: אני לא ממציא שום דבר, אני מוציא את זה מתוך המסמכים שקיבלנו קודם שאני חושב שהם מבטאים את העניין.

חיים אורון: רק פעולה בכמה מסלולים ביחד תקטין את עוצמתו של המשבר, כי כנראה זה מאוד מסובך למנוע אותו בכלל.

חיים אורון: המסלול הראשון הוא הפעלת כללים שהממשלה מפעילה אותם לגבי הסקטור העסקי.

חיים אורון: באותה מידה שהמגזר השלישי נמצא באותם קריטריונים, צריך להפעיל אותם גם לגביו.

חיים אורון: אני מתכוון לתמיכה וסיוע בתעסוקה.

חיים אורון: זה יכול להיות מקור משמעותי לארגונים שמעסיקים עובדים.

חיים אורון: אם הם יקבלו את הסיוע הזה אז זהו כסף שנכנס ישירות לתוך התקציב ממקורות שכבר אושרו.

חיים אורון: פה אני מקווה שאולי כן תהיה תשובה לשאלה האם המסלול הזה ניתן לפתיחה.

חיים אורון: אני מבין שזה אולי קשור בשינויי חקיקה או בשינוי תקנות.

חיים אורון: אבל, זהו בדיוק מה שאנחנו צריכים לעשות.

חיים אורון: הדבר השני שאני חושב שבלעדיו לא יהיה הסיפור, הוא כסף.

חיים אורון: אני חושב שצריך ליצור קרן, ולהפעיל אותה בקריטריונים.

חיים אורון: הקרן הזאת תיתן לארגונים מסוימים שיש סכנה שיקרסו, ושהקמתם מחדש בתום המשבר או שלא תתרחש, או שאם היא תתרחש היא תעלה הרבה יותר, ותימשך הרבה מאוד שנים.

חיים אורון: זה אינטרס עליון לקיים את המערכות הללו שנקלעות עכשיו למשבר, בעיקר מסיבות שלא תלויות בהן.

חיים אורון: אני לא מאמין שהדבר הזה יכול להתרחש בלי כסף ישיר.

חיים אורון: הנושא השלישי שעלה פה כמה וכמה פעמים, אדוני היושב ראש, שצריך פשוט לקבל בו החלטה הוא הנושא של הפחתת המס שמוטל עליהם, על המלכ"רים.

חיים אורון: משום שהם לא היו במסגרת הפחתות המס שנעשו בכל מיני מסלולים אחרים, ובעצם היו חלק מכל מיני הטבות שניתנו לסקטור העסקי - היות והם לא היו בסקטור העסקי, הם לא שם, ועכשיו הם משלמים מסים שהם נטל.

חיים אורון: החברים פה מעריכים אותו ב-6% מהיקף ההוצאה.

חיים אורון: תחשבו על המספרים - זה יותר מה-250 מיליון שדיברתי עליהם קודם לקרן מיוחדת.

חיים אורון: מדובר כאן בהחלטה.

חיים אורון: אני לא חסיד גדול של הפחתות מסים במקומות אחרים, אבל יש מקום אחד שבו תמיד הייתי חסיד של הפחתת מסים בו והוא על המלכ"רים משום שזה כסף שנחסך ונשאר בדיוק בתוך המערכת הזאת, ולא הולך לשום מקום אחר.

חיים אורון: את הוויכוח האם הפחתת מס בסקטור העסקי מתגלגלת לחיסכון, ומתגלגלת לצריכה, ומתגלגלת לרווחיות, הוא ויכוח שנשאיר לפעם אחרת.

חיים אורון: יש על זה נתונים על מיליארדים, לא על הסכומים שאנחנו מדברים בהם כאן.

חיים אורון: אני חושב שכדאי שנפעיל את שלוש הפעולות הללו יחד, ואני לא רוצה לדרג אותן מבחינת חשיבותן.

חיים אורון: כסף ישיר הוא חשוב מאוד במקרים מסוימים, הפחתת מס היא כלי.

חיים אורון: אגב, לא כל הארגונים במצב דומה.

חיים אורון: יש ארגונים שזה מרכיב יותר חשוב בהוצאה שלהם, ויש ארגונים שזה מרכיב פחות חשוב בהוצאה שלהם.

חיים אורון: אגב, אני לא מציע לעשות את זה באופן סלקטיבי בין הארגונים, אלא אני מציע לעשות את זה באופן אחיד וגורף.

חיים אורון: אם יעשו את שלוש הפעולות הללו יכול להיות שניתן תשובה.

חיים אורון: אני חוסך את דברי ההלל והשבח, והחשיבות, כי אין טעם שנחמם פה אחד את השני.

חיים אורון: חשוב להתמקד בנושאים הללו או בנושאים דומים להם.

חיים אורון: יש כמובן באמירות האלה הרבה הצעות נוספות, אבל אם אני מבין נכון אלה שלושת הנושאים המשמעותיים ביותר והמידיים שבאמצעותם אפשר יהיה לשנות את המצב.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אורון, תודה רבה.

אבישי ברוורמן: ד"ר ירון סוקולוב מנכ"ל ארגון מנהיגות אזרחית, בבקשה.

ירון סוקולוב: תודה.

ירון סוקולוב: אני כיניתי זאת כך ששלוש מכות ניחתו על המגזר השלישי.

ירון סוקולוב: הראשונה היא ירידת ערך הדולר.

ירון סוקולוב: השנייה היא המשבר הפיננסי שכמובן השליך גם על המגזר השלישי.

ירון סוקולוב: לצערי, המכה השלישית היא אוזלת ידה של הממשלה, ואי קבלת החלטות.

ירון סוקולוב: כל יום שעובר מכניס יותר את הארגונים, בעיקר את החלשים שבהם, למצב שבו לא בטוח שהם יגיעו לינואר 2009.

ירון סוקולוב: בשלושה תחומים מרכזיים אנחנו באנו ואמרנו שצריך לסייע לנו.

ירון סוקולוב: התחום הראשון הוא גם מבחינת המיסוי, מפני שיש מיסוי שהוא למעשה גם בימים רגילים, לא בעיתות משבר, מיסוי לא הוגן, לא צודק, לא קיים באף מקום בעולם.

ירון סוקולוב: מס שנקרא מס שכר שמושת בגובה של 7.5% לא קיים באף מקום אחר בעולם.

ירון סוקולוב: מס הוצאות עודפות נשאר בגובה 90% בזמן שבמגזר העסקי הוא ירד מ-45% ל-27% לפי גובה מס החברות.

ירון סוקולוב: השאירו גובה של 90% על כל הוצאה עודפת במגזר השלישי.

ירון סוקולוב: אם כן, הנושא הראשון הוא תחום המיסוי.

ירון סוקולוב: הנושא השני הוא קרן סיוע בדיוק כמו שניתן לעסקים קטנים.

ירון סוקולוב: צריך להסתכל על הארגונים במגזר השלישי בדיוק אותו הדבר כפי שמסתכלים על העסקים הקטנים במגזר העסקי.

ירון סוקולוב: הדבר השלישי הוא פישוט בירוקרטיה, וזאת מכיוון שחלק גדול מהחסמים שנמצאים בימים כתיקונם מכבידים בטח בעיתות משבר.

ירון סוקולוב: אני לא בא בטענות לרגולאטורים מפני שגם הם מוגבלים בכוח-האדם.

ירון סוקולוב: מצד אחד, מחוקקים חוקים ותקנות.

ירון סוקולוב: מצד שני, לא מאפשרים כוח-אדם שיאפשר את הזרימה.

ירון סוקולוב: אם עמותות לא מקבלות במשך כמה חודשים ניהול תקין, הן גם לא יכולות ליהנות ממה שהמדינה יכולה לתת להן, או היכולת שלהן לפנות לקרן העיזבונות.

ירון סוקולוב: אני רוצה לציין נקודה חשובה נוספת.

ירון סוקולוב: כאשר מדברים על המגזר השלישי אומרים שהמדינה מסייעת להם.

ירון סוקולוב: רק כ-3,000 ארגונים נהנים מתקציבי המדינה.

ירון סוקולוב: אני לא מדבר על 30,000 הארגונים הרשומים, אנחנו מעריכים כי 10,000 – 12,000 ארגונים פעילים, רובם אם כך לא נהנים מכספי ממשלה.

ירון סוקולוב: זה אומר שהם תלויים בתרומות, ואנחנו יודעים מה קורה לתרומות.

ירון סוקולוב: סקר של פורום הקרנות בישראל כבר מעלה שכ-50% מהתרומות תרדנה בשנת 2009.

ירון סוקולוב: 35% מהקרנות לא מקבלות בקשות חדשות, וגם הכנסות עצמיות ממכירת שירותים, ברור שעם התכווצות המשק גם הן ייפגעו כתוצאה מירידה בהכנסות עצמיות, כך שחלק גדול מהן לא יוכלו להמשיך ולהתקיים.

ירון סוקולוב: כל הזמן נשמעה טענה כי כל הכסף הולך למשכורת.

ירון סוקולוב: אני מצטט את דבריו של בועז סופר סגן בכיר במס הכנסה, הממונה על הכנסות המדינה.

ירון סוקולוב: הוא אמר מבדיקה שלו ש- 90% מהארגונים השכר הגבוה שם לא עובר סך של 14,000 שקלים.

ירון סוקולוב: כאשר מדובר על 10% הוא מדבר גם על ארגונים של קופות חולים, הוא מדבר על אוניברסיטאות.

ירון סוקולוב: הוא מדבר באמת על אותה אבחנה שהם שייכים פורמאלית למגזר השלישי, אבל הם לא ארגונים חברתיים שאנחנו מתייחסים אליהם.

ירון סוקולוב: בקשתנו מוועדת הכספים – ניתן להקל על המצב בלוחות זמנים קצרים, בהנחיות שחלקן אפילו לא בחקיקה.

ירון סוקולוב: תודה.

אבישי ברוורמן: ירון, תודה רבה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת יעקב ליצמן, בבקשה.

יעקב ליצמן: אדוני היושב ראש, תודה.

יעקב ליצמן: לצערי, זה כבר השתרש אצלנו שעמותות המגזר השלישי הן מין ממשלה ב'.

יעקב ליצמן: יש ממשלה, ויש פעולות שהממשלה לא עושה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוד נראה מה שקרה עם מצב העוני בחגים, ונראה מה שקרה במלחמת לבנון השנייה.

יעקב ליצמן: אנחנו רואים שהגופים האלה עושים חלק גדול מהפעולות שהממשלה היתה צריכה לעשות.

יעקב ליצמן: אני אומר את זה לצערי, כי אני לא חושב שזה דווקא תפקידם.

יעקב ליצמן: אני מאוד מכבד את נציג האוצר שממונה על הביטוח הלאומי.

יעקב ליצמן: אבל, זה רק אגף אחד.

יעקב ליצמן: יש כאלה שמטפלים בזה במסגרת הביטחון, או במסגרת הבריאות או החינוך, וזה לא רק ביטוח לאומי-רווחה.

יעקב ליצמן: אני מכבד, אני מבין את הקשיים שיש שם.

יעקב ליצמן: אני יודע את זה, אני גם מרגיש את זה על-פי פניות.

יעקב ליצמן: אבל, זה מעבר לכך.

יעקב ליצמן: כל דבר זה המגזר השלישי.

יעקב ליצמן: אני ראיתי את ההמלצות שעליהן דובר, ובחלק גדול אני תומך.

יעקב ליצמן: אבל, ישנו דבר אחד שהוזכר כאן ואותו אני רוצה לחדד.

יעקב ליצמן: ראשית, נושא המשכורות הגבוהות שדובר כאן.

יעקב ליצמן: אני חושב שזה נושא שצריך להיות מטופל, אבל לא על-ידי המחוקק, אלא זה צריך להיות מטופל על-ידם.

יעקב ליצמן: הם צריכים לטפל בזה לבד.

יעקב ליצמן: הדבר השני, ולא פחות חשוב בקטע הזה, הוא אחוז של בעלי המשכורות, אפילו אם הוא נמוך לגבי היחס של הסיוע.

יעקב ליצמן: לא יכול להיות שהמשכורות יהוו 60%, והסיוע יהיה רק 40%.

שלי יחימוביץ': אבל, זה משכורות נורא נמוכות.

יעקב ליצמן: לא משנה, אני מדבר על כך שהסיוע לציבור צריך להיות מעבר לעובדים.

רן מלמד: זה עניין תדמיתי שברוב המקרים הוא לא נכון.

יעקב ליצמן: יכול להיות, אני לא אומר שאני יודע.

יעקב ליצמן: אני לא בדקתי.

אבישי ברוורמן: אהובה ינאי, בבקשה.

אבישי ברוורמן: אהובה, רק תזכירי לי את תפקידך בכוח בדיוק.

אהובה ינאי: אני מנכ"לית מתן שהוא ארגון שמחבר עסקים וקהילה.

אהובה ינאי: אנחנו חלק מההתאגדות של הארגונים ושל המממנים הגדולים כדי להביא את הקול בפניכם ובפני אחרים.

אהובה ינאי: אני רוצה להוסיף עוד שני דברים.

אהובה ינאי: ירון מזכיר את נושא קרן הסיוע.

אהובה ינאי: אנחנו לא מבקשים קרן סיוע במתכונת של העסקים הקטנים, אלא אנחנו אומרים שכפי שמתייחסים לעסקים הקטנים, צריך להתייחס למגזר השלישי ולבנות קרן סיוע מותאמת למגזר השלישי.

אהובה ינאי: היא בוודאי תהיה שונה מכללי העסקים הקטנים שהרי הם גם בסוף ארגונים למטרות רווח.

אהובה ינאי: מבנה המלכ"רים הוא אחר, המטרות שלהם הן אחרות.

אהובה ינאי: ולכן, כשאנחנו מדברים על סיוע כלכלי, אנחנו מדברים על סיוע שמותאם למגזר השלישי.

אהובה ינאי: דרך אגב, זה נכון בכל מה שאנחנו מעלים, וזה נכון שלומר "מגזר שלישי" לארגונים ללא כוונת רווח, יש בזה בעיה, ותודה לחבר הכנסת אורון.

אהובה ינאי: אני רוצה לומר משהו לגבי המצב שנאמר בהתחלה.

אהובה ינאי: אנחנו משבת בקשר הדוק מאוד עם הארגונים והעיריות, בשדרות, בנתיבות, באשקלון ובכל מקום אחר.

אהובה ינאי: אני רוצה לומר לכם שהדבר הכי בולט בשיח היא העובדה שהם מאוד מודאגים מהמצב הכלכלי.

אבישי ברוורמן: נדמה לי שגאידמק חזר מחדש.

אהובה ינאי: הפחד בשדרות המוכה הוא שהארגונים והתשתית החברתית קורסת.

אהובה ינאי: זה נכון היום, והיום יש עוד איזושהי תנועה, ואנחנו רוצים גם לומר שיש תיאום עם הממשלה והעיריות בכל מה שאנחנו עושים.

אהובה ינאי: המצב הביטחוני הוא ברקע, והמצב הכלכלי הוא חי ונושם.

אהובה ינאי: המצב הביטחוני לא רק שהוא לא מפחית ממנו, אלא הוא מחזק מאוד את החשש בשטח מהמצב הכלכלי.

אהובה ינאי: שי מסמן לי בראשו כי הוא יודע על מה אני מדברת.

אבישי ברוורמן: אהובה, תודה רבה.

אבישי ברוורמן: חברת הכנסת נוקד, בבקשה.

אורית נוקד: מרבית הדברים נאמרו כאן גם על-ידי נציגי הארגונים, וגם על-ידי חברי הכנסת, ואני הייתי רוצה לחדד אולי שני דברים.

אורית נוקד: ראשית, נדמה לי שצריך להגדיל את סכום התמיכות, ולהקדים אותן.

אורית נוקד: זה דבר שהוא מאוד מאוד יסייע כאן לכל הארגונים, כי ידוע המצב שבו מוציאים הוצאות ולא יודעים בדיוק מה יהיה בסוף.

אורית נוקד: אני חושבת שהדבר הזה יכול מאוד לסייע.

אורית נוקד: אני חושבת שצריך גם להגדיל את סכומי החלוקה של כספי העיזבונות.

אורית נוקד: זה דבר שניתן להיעשות, זהו דבר פרקטי.

אורית נוקד: כל הנושאים הבירוקראטיים שאין בהם עלות תקציבית והם מאוד מאוד מקשים על פעילות הארגונים צריכים לבוא לידי ביטוי - ואני קראתי באמת במסמכים - אם מדובר בהעדפה, אם מדובר בהתקשרות ארוכת טווח.

אורית נוקד: כל הדברים האלה מאוד מאוד יכולים לסייע.

אורית נוקד: לסיום אני רוצה לשאול את נציג הממשלה היחיד שנמצא כאן, האם יש עודפים בתקציב הרווחה?

אורית נוקד: כי אם ישנם עודפים, אני חושבת שניתן להקפיא ולצבוע אותם כתמיכות לשנת 2009 לפחות.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: דב, האם אתה רוצה לומר משהו במשפט אחד לגבי העודפים?

אבישי ברוורמן: דב בארי לא, אני ארצה לסכם את הדברים.

אבישי ברוורמן: אתה תרצה לסכם.

אבישי ברוורמן: אם כך, אנחנו עוברים לאיתן צחור.

יעקב ליצמן: השאלה ששאלה חברת הכנסת נוקד היא שאלה רצינית, ושלא תהיה התחמקות מהתשובה.

דב בארי: לא, לא.

אבישי ברוורמן: איתן צחור, תגדיר לנו בבקשה את תפקידך.

איתן צחור: אני יועץ משפטי למגזר השלישי, ונציג לשכת עורכי הדין במגזר השלישי.

איתן צחור: אני רוצה להעלות שלושה הבזקים שהייתי מבקש מהוועדה הנכבדה הזאת לפעול לאלתר, ממש בימים אלה.

איתן צחור: ראשית, מן הראוי לקבוע בהוראת שעה, או הוראת מעבר, הגדלה של התקרה לזיכוי לתרומות, מסכום של 4 מיליון לסכום של 10 מיליון, לפחות לתרומות שמופנות לדרום.

אהובה ינאי: והורדת הרצפה.

אהובה ינאי: הורדת הרצפה היא קריטית היום.

אהובה ינאי: היות ואנחנו הולכים למהלך מאוד גדול של המגזר השלישי מול מקומות העבודה והשירות הציבורי לתרומות קטנות, אנחנו מבקשים שהרצפה שהיא היום 401 שקל תורד לכ-180 שקל כדי שעם ישראל שרוצה להשתתף באמצעות מקומות העבודה בתרומות למגזר השלישי, יוכל לעשות זאת, וכך נוכל לשתף את כולם.

אהובה ינאי: ארצות-הברית הוכיחה עד כמה זה חשוב.

אהובה ינאי: העלאת התקרה היא חשובה לתורמים הגדולים, הורדת הרצפה חשובה לעם ישראל כמסר קריטי לבוא ולהשתתף.

איתן צחור: אם כן, לגבי ההורדה של הרצפה מ-400 ל-180, ואפילו לפחות מזה, כי באמת אין הצדקה.

איתן צחור: לגבי התקרה של 4 מיליון - זה צריך לבוא כהוראת שעה מיידית שתגדיל את הסכום ל-10 מיליון, לפחות לגבי בנקים וכל אותם גופים שמתיימרים היום להקל על תושבי הדרום, כך שלפחות הם יוכלו לתרום את סכום התרומה, ולא לפצל את זה בין גופי ביניים.

איתן צחור: דבר נוסף, עצם ההכרה בגופי המגזר השלישי - היום רשויות המס ואחרים מערימים אין ספור בעיות.

איתן צחור: למשל, נשללה מאגודת הסופרים בישראל הזכות להיות מוסד ציבורי כי זה כביכול איגוד מקצועי.

איתן צחור: אני חושב שדווקא כל הגופים שמנסים להקים ולשמר, אלה שנמצאים במצב קשה, חייבים להיכנס למסגרת המגזר השלישי.

איתן צחור: כלומר, יש לפתוח את השערים, ולא לנעול אותם.

איתן צחור: לכן, כל גוף שמבקש להיות חבר המגזר השלישי מאחר והוא נמצא במצוקה, והמצוקה היא ציבורית, חייבים להתיר לו.

איתן צחור: דבר אחרון, במשרד האוצר יש ועדת חריגים מי זכאי ומי לא זכאי להקלות שונות.

איתן צחור: ביקשנו עשרות פעמים שלמגזר השלישי תהיה נציגות באותה ועדת חריגים.

איתן צחור: אנחנו חוזרים ומבקשים לפחות בעת הזאת, שלמגזר השלישי תהיה נציגות בוועדת החריגים במשרד האוצר כך שכאשר דוחים גוף מסוים, אנחנו נוכל לפחות לשמוע למה, ואולי להביע את דברו.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, בבקשה.

שלי יחימוביץ': קודם כל, אני לא אגיד שאני שמחה כי אני מאוד מצטערת על מה שקורה בארגונים.

שלי יחימוביץ': אבל, אני שמחה שזה לא קרה ערב מלחמת לבנון השנייה שאז הם היו כל כך נחוצים, והם נכנסו לואקום אדיר שהמדינה יצרה.

שלי יחימוביץ': לשמחתי, וזה לא קשור אליכם כמובן, ההיערכות עכשיו לקראת המערכה בדרום היא שונה לחלוטין.

שלי יחימוביץ': אני מכירה את זה גם מהדיונים בוועדה לביקורת המדינה.

שלי יחימוביץ': לא יהיו מחנות פליטים של גאידמק, לא יהיו אנשים נכים שינמקו בהפסקת חשמל עד שאתם תבואו להוציא אותם מהבית.

שלי יחימוביץ': אבל, זה עדיין לא מייתר את החשיבות העצומה שלכם בהרבה שדות אחרים.

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת יעקב ליצמן, אני רוצה לומר לך כי בעניין מרכיב השכר בתקציב העמותות יש משהו מאוד מטעה.

שלי יחימוביץ': לי דווקא מפריע שהשכר בעמותות הוא מאוד נמוך.

שלי יחימוביץ': העובדים בעמותות משתכרים שכר מאוד מאוד נמוך.

שלי יחימוביץ': יתרה מזה, הם גם לא מאוגדים, אין להם ועדים.

שלי יחימוביץ': מדובר בכמות גדולה של עובדים, ואותי זה יותר מטריד.

שלי יחימוביץ': כל עובד כזה נותן תשואה אדירה ביחס לציבור.

שלי יחימוביץ': למשל, עורך דין שמועסק בחצי משרה ומייצג חייבי משכנתאות שסולקו מהבית, ואין להן ממי לבקש סיוע אלא מעורך הדין של "ידיד".

שלי יחימוביץ': אני מודה לבושתי שאני מפנה אליהם פניות כאלה.

שלי יחימוביץ': ולכן, התשואה על כל השקעה כזאת בשכר היא באמת עצומה.

שלי יחימוביץ': אין לה בכלל שיעור.

שלי יחימוביץ': אני מציעה שאתם תיקחו על עצמכם לתרגם לתקנות או לחקיקה את כל ההצעות האלה שהעלו חברי הכנסת שהן תוצאה של ההצעות שלכם, ולהביא בפנינו את הטיוטות של הדבר הזה.

שלי יחימוביץ': אנחנו נשתדל להפוך את זה לפרקטיקה, ולהעביר את זה כמה שיותר מהר.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: אליעזר יערי מנכ"ל הקרן החדשה לישראל, אני מבין שאתה תדבר על הירידה הגדולה בתרומות.

אליעזר יערי: ברשות

אליעזר יערי: כם, אני רוצה להעלות שני דברים.

אליעזר יערי: ראשית, מה קורה בקרנות.

אליעזר יערי: הצפי שלנו היום הוא שהקרנות שמביאות כסף לישראל יקטנו בסביבות 30% ב-2009.

אליעזר יערי: פירושו של דבר, ירידה של כמיליארד דולר.

אליעזר יערי: פירושו של דבר, שווי עבודה שאפשר להגדיר בכ-25,000 מקומות עבודה, ואת זה אני אומר בצורה הכי מאקרו כלכלית שאפשר.

אליעזר יערי: אני רוצה לרדת מהר מאוד למיקרו.

אליעזר יערי: אם אני לוקח את המקרה של מאדוף שאצלו היה גם מושקע יהודי טוב שקוראים לו סטנלי צ'ייס.

אליעזר יערי: הקרן של סטנלי צ'ייס נעלמה ונמחקה לפני שבועיים.

אליעזר יערי: קחו פרויקט אחד, קחו את החינוך האתיופי בנתניה ששותפות בו שתי קרנות, כשקרן אחת היא קרן צ'ייס - חסרים שם 200 אלף דולר.

אליעזר יערי: הקרן השנייה היא קרן מוריה שמשקיעה בישראל כ-3 מיליון דולר בשנה.

אליעזר יערי: קרן מוריה הפסידה מאז חודש אוקטובר 65 מיליון דולר מתוך 180 דולר שהיו לה ב- endowment.

אליעזר יערי: הדבר הזה הולך לאורך כל הדרך.

אליעזר יערי: אני חושב שלסוג מסוים של כניסה של כסף ממלכתי ישראל שימלא את מקום הכסף מהעולם היהודי, תהיה משמעות עצומה על הקשר עם יהדות ארצות הברית בעיקר, והעולם כולו, שברגע של משבר הממלכה הישראלית נכנסת למקומות שנשארו ריקים מפני שפשוט עולמם חרב.

אליעזר יערי: מי ששומע מה שקורה שם - התחושה היא של הלוויה.

אליעזר יערי: קרה שם אסון כלכלי.

אליעזר יערי: מדובר בכספי צדקה שעוזרים בסופו של דבר בעיקר בתחום הסעד.

אליעזר יערי: לא מדובר כאן בכלל על ההזדקקות של ציבור החרדי לתמיכה ולסיוע שגם הוא נפגע פגיעה מאוד מאוד חמורה.

אליעזר יערי: אני רוצה לומר עוד מילה אחת למה צריך ללכת לכיוון של הקלות מס.

אליעזר יערי: עיקר עבודתה של הקרן החדשה לישראל הוא בהצמחה של ארגונים, ובעמותות סינגור.

אליעזר יערי: אי אפשר להסתכל על החברה הישראלית ללא האגודה לזכויות האזרח, ללא קו לעובד, ללא ארגוני הדו-קיום, ללא ארגוני ההצמחה הראשיים הארגונים האלה לא יכולים לקבל כסף ממלכתי.

אליעזר יערי: אי אפשר שהאגודה לזכויות האזרח תקבל כסף מהמדינה, לכן היא תלויה לחלוטין בתרומות ישראליות ובתרומות מבחוץ.

אליעזר יערי: לכן, ההקלה הסוחפת, הקלת המס היסודית.

אליעזר יערי: אי אפשר למסות את הכסף שמגיע לאגודה לזכויות האזרח.

אליעזר יערי: , אי אפשר את ארגון הגג של נפגעות תקיפה מינית שממומן כ-80% על-ידי הקרן החדשה - אי אפשר להטיל עלינו של 7% מראש.

אליעזר יערי: לכן, הקלות העל יתרמו באופן נפרד לארגוני הסינגור שלא יכולים לקבל כסף ממלכתי.

אליעזר יערי: רציתי להפנות את תשומת ליבכם לשתי הנקודות הללו.

אבישי ברוורמן: אליעזר, אני מודה לך.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת שי חרמש.

אבישי ברוורמן: אחריו - רן מלמד, דב בארי, ואני אסכם כי אנחנו גולשים.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

שי חרמש: כבוד היושב ראש, יש דברים שאין לאל ידינו לעשות, ויש דברים שלדעתי יש לאל ידנו לעשות.

שי חרמש: אני חושב שלהציג פה דברים תקציביות – אפשר להצטרף לזה, ובדיאלוג הממושך ביני ובינך על אזור הדרום, אין ויכוח שהדבר הכי פשוט זה לבוא ולומר: רבותי, תביאו כסף.

שי חרמש: לא נביא כסף כי אפשר כסף.

שי חרמש: אבל לדעתי, יש דברים שכן אפשר לעשות בסמכות הוועדה, או לפחות בלחץ שלנו.

שי חרמש: האחד הוא מימין ומשמאל – הורדת הרצפה, הורדת התקרה, ולפתוח את השערים למי שמוכן לתת בנושא הזה.

חיים אורון: למה זה הליך שונה מלהביא כסף?

שי חרמש: כי זה לא החלטה תקציבית, לדעתי.

חיים אורון: אבל, בשניהם אנחנו לא יכולים להחליט מבלי שהממשלה תביא אותם.

שי חרמש: ג'ומס, לקבל פה כרגע החלטה להעביר 50 מיליון, או 100 מיליון, או 150 מיליון - - -

חיים אורון: זה אותו הדבר.

שי חרמש: אבל, נדמה לי שהחלטה בנושא הקלות מס היא יותר פשוטה, לפחות מבחינת התהליך שלנו.

חיים אורון: זה אותו הדבר בדיוק.

שי חרמש: לא בטוח.

אבישי ברוורמן: כסף זה כסף זה כסף.

שי חרמש: אני יודע.

שי חרמש: אבל, היות ואין לנו תקציב ל-2009, לדעתי אפשר לעשות את המהלך הזה, אם כי שניהם כמובן בעלי השלכה תקציבית.

שי חרמש: לגבי הנושא של מנגנון נוסף - ישנו היבט נוסף.

שי חרמש: בתוך המגזר השלישי עובד היום ציבור ענק של אנשים, והמיסוי ודרך מנגנון המס שמוטל על מס על שכר, במציאות כרגע יוצר נטל נוסף, נטל קיים, ואולי אפשר לסדר את זה דרך מנגנון מס.

שי חרמש: ג'ומס, נראה לי שיותר קל לבוא בדרישה דרך מנגנון מס מאשר דרך תוספת תקציבית אם כי שניהם אותו הדבר בהשלכה בקו התחתון.

שי חרמש: זה מבטא שני תחומים.

שי חרמש: אחד, התחום של מיליארד שקל בשביל העלאת התרומות, ולא צריך להיות כלכלן גדול כדי לראות את זה.

שי חרמש: שנית, צורכי החירום שעולים כרגע גם במשבר הכלכלי החברתי בארץ, וגם מה שמתחולל כאן בשדרות דרומה.

שי חרמש: אנחנו כבר לא מדברים על שדרות דרומה, עוד מעט אנחנו מדברים על אשדוד צפונה, והמעגלים הולכים ומתרחבים.

שי חרמש: אולי יכולה לצאת מפה קריאה בנושא המיסוי שנשמע יותר קל, ונשמע תהליך יותר רך מדרישת תוספת תקציבית כרגע.

שי חרמש: אהובה, נדמה לי שבנושא הזה אולי אפשר לקדם משהו קדימה.

שי חרמש: אני לא מאמין בדברים האחרים.

שי חרמש: הדברים האחרים הם דקלרציות שקל לי ולכולם לתת אותם.

שי חרמש: אבל, מזה לא תחזרו שבעים הביתה, ולא תקנו במכולת.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: רן מלמד, בבקשה.

רן מלמד: ברשות

רן מלמד: כם, אני רוצה להעלות שלוש נקודות קצרות.

רן מלמד: ראשית, בשבוע שעבר נפגשנו עם מנכ"ל משרד האוצר ואנשי החשב הכללי, ואני חושב שכדאי שתדעו מה הם החליטו שהם עושים, ואתם תשפטו אם אתם חושבים שזה מספיק או לא.

רן מלמד: אחד - הם ביטלו את הערבויות לאותם ארגונים שמוכרים שירותים לממשלה.

אהובה ינאי: זה ישן – חבל.

רן מלמד: זה דבר שהוא ישן.

רן מלמד: הם החליטו שהם ישלמו את הכספים שמגיעים לאותם ארגונים בזמן, לא לדחות את התשלומים לעוד חצי שנה, אלא לשלם אותם בזמן.

יעקב ליצמן: לא מאמין.

רן מלמד: חברים, ישבה סגנית החשב הכללי – סיגי - ואלה הם הדברים.

יעקב ליצמן: לא משנה מי ישב, לא ישלמו בזמן.

אבישי ברוורמן: אל תהרוג את השליח.

רן מלמד: אני רק מספר לך מה שהם עושים.

רן מלמד: הדבר השלישי, הם אמרו שכשיהיו מכרזי ממשלה, הם יינתנו העדפה או יבדקו לתת העדפה לארגון מגזר שלישי שירצו לקבל.

יעקב ליצמן: גם זה - - -

רן מלמד: זו התמונה שהאוצר לצערי הרב מציג לנו היום, ולכן אני חושב שקריאה מפה ועמידה חזקה מאוד שלכם כחברי כנסת על הקמת קרן מענקים שתוכל לתמוך בארגונים היא הדבר הכי קריטי שצריך להיות, כי כרגע אפילו לא מתנהל משא ומתן אמיתי מול האוצר – זו נקודה ראשונה.

רן מלמד: שנית, המשבר הכלכלי כבר היום מביא לארגוני החברה האזרחיים הרבה יותר פונים וקליינטים מכפי שהיו להם לפני חצי שנה, והם קורסים מול העומס מאוד מאוד גדול שמגיע.

רן מלמד: זה כבר לא רק שכבות מוחלשות, זה כבר לא רק מעמד ביניים נמוך, אלא זה מובטלי היי-טק שעוד חודשיים-שלושה לא יוכלו לשלם את המשכנתא שלהם, ומישהו יצטרך לעזור להם.

רן מלמד: פה אתם צריכים להיכנס לתמונה.

רן מלמד: אנחנו צריכים את העזרה שלכם.

רן מלמד: תודה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: דב בארי, אני אומר עוד הפעם את הדברים שאמרו כולם.

אבישי ברוורמן: אמרתי - זה צוק העיתים עכשיו, יש מלחמה בדרום, ולכן כולנו פה מאוד מינוריים.

אבישי ברוורמן: אני מעריך ומכבד אותך, ובכל העברה תקציבית אני נותן לך לשבת לימיני ולהעביר את התקציבים.

אבישי ברוורמן: היה חשוב שייקחו את הנושא הזה באמת גם מבחינת הייצוג בכנסת מול הציבור שעושה פה את מלאכתו נאמנה.

אבישי ברוורמן: עם כל ההערכה הגדולה שלי אליך, אינך מספיק כדי לייצג את המסר.

דב בארי: אני אמשיך את הנקודה שלך.

דב בארי: בכלל, בדברי יש דברים רבים שאני לא יכול להתייחס אליהם כי הם לא מתוקף סמכותי.

דב בארי: אחד הדברים שעלו פה, ועלו בדרישות שגם אנחנו קיימנו עם נציגים מהמגזר השלישי זה כמובן הקלות במס.

דב בארי: זה דברים שלא קשורים לאגף, ואת השאלות האלה צריך כמובן להפנות לרשות המיסים.

דב בארי: אני אקצר בדבריי.

דב בארי: כמו שאנחנו יודעים, המשבר הכלכלי כמובן פגע בתחומים כלכליים רבים, הוא פגע בגופים אזרחיים, הוא פגע בממשלה עצמה, ופגע כמובן באנשים פרטיים.

דב בארי: כפי שהוזכר, בימים אלה נעשית עבודת מטה בכל משרדי הממשלה הרלוונטיים לעניין הזה.

דב בארי: זה כולל כמובן את האגפים השונים במשרד האוצר, כולל את אגף התקציבים, את החשב הכללי, וכפי שהזכיר פה אדון מלמד גם קורה אצל מנכ"ל המשרד עצמו.

דב בארי: כל זאת על מנת לבחון כיצד, ומהי הדרך הנכונה לגעת בעניינים האלה.

דב בארי: אולי ניתן לחלק את הבעייתיות הזאת לשתי נקודות כרגע.

דב בארי: יש לנו כמובן את העניין הכללי כלכלי בעקבות מיעוט התרומות וגידול במעגל הנזקקים.

דב בארי: העניין השני הוא כמובן עניין החירום שיש לנו כרגע בעוטף עזה.

דב בארי: כפי שהזכירה פה חברת הכנסת יחימוביץ, בעקבות דוח מבקר המדינה והתנהלות הממשלה בימי מלחמת לבנון השנייה, משרד הרווחה בשנתיים האחרונות פעל רבות ברשות המשנה למנכ"ל של המשרד מר מנחם וגשל, על מנת לא להיקלע לאותו מצב.

שלי יחימוביץ': אני לא התכוונתי לתת לך תחמושת נגדם.

דב בארי: ממש לא נגדם.

שלי יחימוביץ': לא התכוונתי להגיד שהם מיותרים.

דב בארי: לא, לא.

דב בארי: לרגע לא.

דב בארי: כמובן הנושא הזה של משרד הרווחה בעת חירום ושירותי חירום, תוקצב בבסיס 2009 שלצערי כפי שכולנו יודעים לא נמצא ולא כאן מסיבות כאלו ואחרות.

דב בארי: לצערי, התמודדות עם המצב הזה תצטרך להינתן תוך כדי שנת 2009, ולא תוך בסיס תקציב 2009 לעניין הזה.

דב בארי: משפט אחרון - איש בשורות גדול אני לא כרגע.

אבישי ברוורמן: אם היו בשורות, היו שולחים מישהו יותר בכיר.

דב בארי: חשוב לזכור שלממשלה יש התחייבויות מאוד גדולות בתקופה הזאת גם בעקבות המשבר הכלכלי, וגם בעקבות מה שקורה סביב עוטף עזה.

דב בארי: באשר לשאלתה של חברת הכנסת אורית נוקד, תקציב משרד הרווחה - כפי שאירע בשנים האחרונות - נוצל כמעט במלואו.

דב בארי: אני מדבר על מעל 99% בשנה האחרונה.

דב בארי: עודפים להעברה למגזר השלישי לא קיימים כרגע.

דב בארי: גם אם היו קיימים - נראה לי שכבר קצת מאוחר להעביר.

דב בארי: אבל, זה עניין שולי.

דב בארי: אבל, כרגע אין במשרד הרווחה את העודפים, זה מידיעה שלי, וגם משיחה שערכתי לפני הישיבה פה עם חנן פריצקי התקציבן של משרד הרווחה.

שי חרמש: יש פה ידיעה לגבי תרומה למגזר השלישי.

שי חרמש: בנק הפועלים מייקר את הריבית על האוברדראפט ב-2.9% השנה.

אבישי ברוורמן: רבותי, תודה לדב בארי.

אבישי ברוורמן: אני חשוב שמהבאר הזאת המגזר השלישי לא ישתו.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת מולה, בבקשה.

שלמה מולה: לדעתי, אם אנחנו לא ניזום הממשלה לא תביא שום הצעה.

שלמה מולה: אני מציע שניקח את הצעת חברת הכנסת יחימוביץ לתרגם את זה למשהו יותר אופרטיבי.

שלמה מולה: אני הייתי ממליץ להקים ועדה משותפת של מספר חברי כנסת בוועדה עם נציגי המגזר השלישי, כדי לדון בנושאים שקשורים גם בחקיקה וגם בהוראות שעה.

אורית נוקד: באיזה כנסת?

שלמה מולה: עכשיו.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת מולה, תודה.

אבישי ברוורמן: אנחנו לא צריכים יותר מידיי ועדות, ויותר מידיי גופים.

אבישי ברוורמן: יש מספיק.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לסכם בשלושה משפטים.

אבישי ברוורמן: לגבי ההצהרות – פתח חבר הכנסת אורון, ואחרו אחריו רבים.

אבישי ברוורמן: אני חושב שכולנו פה באותה דעה שישנם שלושה תחומים שצריך להתקדם לביצוע ומהר.

אבישי ברוורמן: האחד - נושא הפחתת המס על המלכ"רים, כולל מס על השכר, ומס הוצאות.

אבישי ברוורמן: הנקודה שגם חזר עליה רן מלמד - עקב הקריסה של הרבה מאוד גופים זה הזמן להקים מייד קרן סיוע גדולה לארגונים, כשמספר אנשים רציניים יעמדו שם ויבדילו בין יקר וזולל, ומה הם הדברים שיש להם את היתרון הגבוה ביותר.

אבישי ברוורמן: כמו כן, כמובן תהליך של פישוט בירוקרטיה.

אבישי ברוורמן: מעבר להצהרות, הבעיה היא בדיוק מה אנחנו יכולים לעשות כרגע.

אבישי ברוורמן: דב, אנחנו נפנה עכשיו עוד הפעם ונשב.

אבישי ברוורמן: תעביר את המסר לאוצר.

אבישי ברוורמן: אתם תמשיכו ללחוץ מכיוונכם.

אבישי ברוורמן: אנחנו נעביר דברים לחקיקה.

אבישי ברוורמן: אבל, כמו שנאמר כאן אם תהיינה בחירות או לא תהיינה בחירות, נשאר פה חודש, ואני לא מניח שיקרו פה דברים.

אבישי ברוורמן: מה שצריך כרגע לדעתי, ואני ממליץ לשר האוצר ואני פונה אליו - זו יכולה להיות יוזמה ברוכה שלו – הלוא כבר לכולנו ברור גם לאור המבצע הצבאי שהמסגרת התקציבית היא כבר לא רלוונטית.

אבישי ברוורמן: הקריסה שתהיה פה היא פשוט תהיה קשה מנשוא.

אבישי ברוורמן: ולכן, אני ממליץ לו מייד, בשיתוף איתנו, להעביר אותם עם תקנות או חוקים מייד, ולהקים קרן.

אבישי ברוורמן: המילה האחרונה היא לגבי דבריו של אליעזר יערי.

אבישי ברוורמן: רבותי, בחלק מחיי אני הייתי מעורב בנושא גיוס התרומות.

אבישי ברוורמן: סטנלי צ'ייס הוא חבר אישי שלי יקר, וישנם עוד אנשים שאיבדו כספים מאוד מאוד גדולים.

אבישי ברוורמן: אני אומר לכם דבר מאוד מאוד פשוט - יש גם כעס לגבי התנהגות הממשלה, ואני מדבר בצורה מאוד מאוד מינורית.

אבישי ברוורמן: יש אנשים שמוכנים לתת, וזה כולל גם מה שקורה באוניברסיטאות.

אבישי ברוורמן: אבל, ברגע שהם רואים שבצד השני אין התגייסות אז הם יורידו גם את החלק שלהם לאור המצב.

אבישי ברוורמן: אמר את זה יפה אליעזר - הממשלה חייבת להוביל, ואז הרבה מאוד אנשים אחרים שמבינים שיש פה משבר מאוד מאוד חמור יצטרפו.

אבישי ברוורמן: למעשה, זו הקריאה שלי לשר האוצר ולראש הממשלה.

אבישי ברוורמן: אנחנו בהתייעצות איתכם נמשיך לעבוד, ולדחוף את הדברים האלה.

איתן צחור: אולי איזושהי קריאה גם לרשות המיסים.

אבישי ברוורמן: האוצר זה רשות המסים.

אבישי ברוורמן: רשות המסים זה גוף באוצר.

אבישי ברוורמן: תודה רבה, אני מודה לכם.

אבישי ברוורמן: תמשיכו במלאכה.