ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 735, 2008-12-31 12:30

רוברט אילטוב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא תקנות הדיג (תיקון), התשס"ח-2008, לבקשת השר שלום שמחון.

רוברט אילטוב: אני מבקש מהמשרד להציג את התקנות ולהסביר את הדברים לפרוטוקול ולי.

אורן סונין: התיקון שאנחנו מבקשים היום הוא תיקון טכני לחלוטין, אין בו שום נושא עקרוני.

אורן סונין: קבענו בתקנה שאושרה זה מכבר שני אזורים שאנו מעוניינים לסגור בתקופת הרבייה של אמנון הגליל.

אורן סונין: באחד מן האזורים שקבענו נפלה טעות באחת הקואורדינטות, שלדעתי היא טעות הקלדה.

אורן סונין: לפיכך אנחנו מבקשים, על מנת שלתקנה הזאת יהיה תוקף – וכנראה נשתמש בה בחודש מרס השנה – פשוט לשנות את הקואורדינטה לקואורדינטה הנכונה.

אורן סונין: בנוסף, את הקואורדינטות נקבנו על-פי רשת ישראל הישנה.

אורן סונין: המרכז למיפוי ישראל שינה את רשת הקואורדינטות הארצית כבר מזמן.

אורן סונין: לפיכך באותה הזדמנות הסדרנו גם את הנושא הזה.

אורן סונין: כלומר, התקנות שאנו מביאים היום לאישורכם הן תקנות מעודכנות על-פי רשת ישראל החדשה עם תיקון טעות של אחת הקואורדינטות שקודם נפלה בה טעות.

רוברט אילטוב: אתה יכול לספר לנו קצת על נושא הדיג בכנרת?

אורן סונין: בהתייחס לתקנות הללו, אחד הכלים שבו אנו משתמשים על מנת לנהל ממשק דיג בכנרת זה הגנה על מיני דגים מסוימים בתקופת הרבייה שלהם.

אורן סונין: במקרה הזה אנחנו מכוונים את ההגנה על מין מסוים שהוא מין טבעי לאגם, אמנון הגליל.

אורן סונין: זה מין שאגף הדיג מאכלס אותו מידי שנה באגם על מנת שתהיה ממנו כמות מספקת.

אורן סונין: מידי שנה בתקופת האביב אנחנו מאתרים בדיוק את תקופת הרבייה של אמנון הגליל.

אורן סונין: התקנות הללו מאפשרות לנו גמישות גם בזמן וגם במרחב על מנת לתת הגנה אפקטיבית לאזורי הרבייה האלה.

אורן סונין: אנחנו מזהים אזור רבייה עיקרי בכנרת לאמנון הגליל בצפון האגם, באזור שנקרא בטיחה, שהוא האזור שאנו סוגרים מידי שנה לפעילות של דיג על מנת לאפשר לאמנון הגליל להתרבות.

אורן סונין: הדג הזה יוצר קינים על המצע ושם מקנן בתקופה הזאת.

אורן סונין: הרעיון הוא לא לאפשר הפרעה לפעילות הרבייה של הדג הזה, וכמובן שדיג מהווה הפרעה עיקרית אז אנחנו פשוט סוגרים באופן פיזי, מסמנים את האזור שאסור בדיג.

אורן סונין: במשך חודשיים אנחנו עוסקים שם בפיקוח, בשיתוף פעולה עם גורמים נוספים – רשות הטבע והגנים, מינהלת הכנרת.

אורן סונין: אנו מפקחים שבאזור הזה אכן לא מתבצעת פעילות דיג במשך החודשיים הללו.

אורן סונין: מכיוון שהמפלס של האגם הזה, כידוע לכולם, משתנה ובשנה הזאת המפלס נמוך מאוד, למקרים מיוחדים כאלה יצרנו אפשרות לאזור נוסף שבו נוכל לתת אותה הגנה כדי להגיע לאותה מטרה, וזה האזור שמצוין כאן בבקשה לתיקון, בחוף שמול צומת מגדל ליד קיבוץ גינוסר.

אורן סונין: במקרים חריגים, שאנו מקווים שלא נגיע אליהם השנה, נבקש לסגור גם את השטח הזה.

יעקב פדידה: אני יושב-ראש ארגון הדייגים בטבריה.

יעקב פדידה: כל מה שמר אורן סונין אומר טוב ויפה.

יעקב פדידה: נכון לרגע זה אין מושטים.

יעקב פדידה: הם לא אומרים שהאכלוס במושטים ירד במידה רבה, מ-1.5 מיליון דגיגים ל-400 או 300 אלף.

יעקב פדידה: זאת אומרת שאין מושטים בכלל.

יעקב פדידה: מושט זה דג האמנון.

אתי בנדלר: אם יפריעו להם בתקופת הקינון וההטלה אולי הם יפחתו עוד יותר.

יעקב פדידה: אין לנו שום התנגדות שיסגרו את האזורים הללו.

יעקב פדידה: זה מקובל.

יעקב פדידה: מר אורן סונין גם מקובל עלינו, כל מה שהוא אומר בסדר גמור.

יעקב פדידה: אבל צריך לפצות את הדייגים בזמן הזה.

יעקב פדידה: אתם מזיזים אותנו וסוגרים לנו שטחים.

יעקב פדידה: תפצו אותנו.

אתי בנדלר: אין שטחי דיג נוספים בכנרת לאמנונים?

יעקב פדידה: אין כמעט.

יעקב פדידה: המושטים מגיעים לאזורים הללו שמבקשים לסגור.

לאה ורון: אין עוד סוגי דגים בכנרת?

לאה ורון: אולי תתן לוועדה קצת נתונים.

רוברט אילטוב: תן לנו סקירה קצרה.

רוברט אילטוב: אנחנו לא דייגים.

רוברט אילטוב: אולי אחרי 10 בפברואר חלק מאתנו יילך לדוג אבל כרגע אנחנו צריכים ללמוד קצת.

אורן סונין: בשמחה אתן תקציר אבל מכיוון שיש כאן מומחה לדגים אולי נאפשר לו לדבר.

משה גופן: אני עסקתי במחקר הכנרת בצורה פעילה במשך למעלה מ-32 שנים במסגרת עבודתי במעבדה לחקר הכנרת כמדען, כאשר שטח המחקר העיקרי שלי היה הדגים בכנרת והמזון שלהם.

משה גופן: במשך כל שנות העבודה שלי היה לי ברור שללא שיתוף פעולה ממשי בין המדענים ובין הדייגים קשה לנו להגיע למסקנות, והעיקר ליישום של מסקנות.

משה גופן: זה חייב להיות, והתקנה שמר אורן סונין דיבר עליה כאן, על איסור דיג, היא אולי הדוגמה הטובה ביותר לכך.

משה גופן: אני אומר את זה כמי שהמציא בכלל את הדבר הזה.

משה גופן: הייתי הראשון שהעלה את זה.

משה גופן: ניהלתי מאבק אדמיניסטרטיבי במשך למעלה מ-6 שנים עד שמדינת ישראל הכירה בצורך לתקן תקנה כזאת ובסבלנות.

משה גופן: התברר לי שבנושאי דיג דרושה הרבה סבלנות.

משה גופן: זאת לא היתה התקנה היחידה בנושאי דיג שהסבלנות הוכיחה את עצמה.

משה גופן: בסופו של דבר התקנה הזאת תוקנה ובשנת 1986 יושמה לראשונה.

משה גופן: מאז זרמו בכל זאת מים בירדן, אמנם לא כל-כך הרבה, לא מספיק בוודאי, והתנאים השתנו.

רוברט אילטוב: לפני שבועיים וחצי היה כאן דיון בנוגע למים.

משה גופן: איך התקנה הזאת משתלבת בתוך המערכת הכוללת של ממשק דיג בכנרת?

משה גופן: בכנרת יש 19 מינים שונים של דגים, אבל מהם פחות מ-10 מינים מסחריים שניתן לתפוס אותם, להביא אותם לשוק ולקבל תמורה כספית עבורם.

משה גופן: מבין העשרה האלה יש שניים שהם בעלי הערך הכספי הגבוה ביותר ושנותנים את עיקר הפרנסה לדייגים.

משה גופן: הראשון הוא דג המושט, שהוא דג טבעי לכנרת ולא כפי שהתפרסם בהרבה מאוד מהספרות הרלוונטית שקראה לו – ותסלחו לי שאשתמש במונח מדעי – בשם "אנדמי", כלומר שהוא מצוי רק בכנרת ולא בשום מקום אחר בעולם, אבל אין זה נכון.

משה גופן: הדג הזה הוא דג טרופי שמצוי באגמים באפריקה ומצוי גם בכנרת.

משה גופן: הכנרת היא כנראה גבול התפשטותו הצפוני ביותר.

משה גופן: הדג הזה הוא אחד ממיני הדגים שמהווים את הפרנסה החשובה לדייגים.

משה גופן: מקור פרנסה חשוב אחר – שוב פעם בגלל הערך הכספי – זה דג שלא נולד בכנרת ולא מצוי בכנרת באופן טבעי, הבורי.

משה גופן: אלה שני מקורות הפרנסה העיקריים.

משה גופן: יש גם כמה נוספים חשובים שאני לא מזלזל בהם.

משה גופן: יש מושט לבן (אמנון הגליל), יש מושט שחור (לובד), אמנון הירדן.

משה גופן: לא ניכנס לפרטים.

משה גופן: גם הם מהווים מקור פרנסה.

משה גופן: אבל שני העיקריים הם אלה.

משה גופן: לכן אם יש גורמים אקולוגיים שמשפיעים על גודל האוכלוסייה של האמנון זה מתבטא מייד במקורות הפרנסה של הדייגים.

משה גופן: לבורי, שזה הדג שלא נולד בכנרת, הגורם המקביל זה כמה דגיגים ממנו תופסים וכמה דגיגים לוקחים ומאכלסים בכנרת.

משה גופן: לא מגדלים אותם.

משה גופן: הולכים לים התיכון שם הבורי חי, בעונה מסוימת ובמקומות מסוימים יש קבלנים שתופסים את הדגיגים.

משה גופן: אגף הדיג משלם לקבלנים הללו כסף ואת הדגיגים האלה מאכלסים בכנרת.

משה גופן: הם גדלים בה לא רע ואחר-כך הדייגים תופסים אותם וזה מקור פרנסה.

רוברט אילטוב: זה בעצם הסיוע של משרד החקלאות לנושא?

משה גופן: לא.

משה גופן: יש הרבה מעבר לכך.

רוברט אילטוב: תתייחסו גם לזה בבקשה.

משה גופן: אמנון הגליל, המושט, הוא דג טבעי בכנרת.

משה גופן: בארצנו הקטנה הוא מצוי רק בכנרת כי הדייגים בבריכות לא אוהבים לגדל אותו כי הוא גדל לאט מדי עבורם, אז לא מגדלים אותו בבריכות אבל מסתמכים על האוכלוסייה שיש בכנרת.

משה גופן: כדי לדאוג שיהיו מספיק מושטים לדייגים לתפוס משרד החקלאות ביוזמה ברוכה מזה למעלה מ-50 שנה מגדל אותם בבריכות, מרבה בבריכות עדר רבייה מסוים והדגיגים שיוצאים משם אחרי תקופת אימון מסוימת מאכלסים אותם באגם והם תורמים הרבה מאוד לשלל של הדייגים.

משה גופן: כלומר, משרד החקלאות מאכלס אותם.

משה גופן: אבל כדי לשמור על האוכלוסייה של המושט בכנרת לא מספיק לעשות אכלוס.

משה גופן: לכן הצענו החל מראשית שנות השמונים – והדיון נמשך 6 שנים עד שהשגנו את זה – לשמור על אזורי הרבייה המועדפים של הדג הזה.

משה גופן: בהתחלה זה היה רק בבטיחה ועכשיו, בגלל המפלסים הנמוכים, זה עבר גם לאזורים אחרים של האגם.

משה גופן: התקנה הזאת בסופו של דבר תוקנה, פורסמה ברשומות ויושמה.

משה גופן: עכשיו צריך לשנות אותה בהתאם לנסיבות.

משה גופן: השמירה על הרבייה של הדג הזה במקום שהוא מתרבה היא גם תרומה לדייגים.

משה גופן: כל זה טוב ויפה וזכותכם לשאול אותי מה למדעני הכנרת ולארגון דייגי טבריה.

משה גופן: זאת שאלה לגיטימית מאוד.

לאה ורון: דובר כאן על שיתוף פעולה.

משה גופן: זה לא רק שיתוף פעולה.

משה גופן: אני כמדען הכנרת, התפקיד שלי במשך 32 שנים היה לשים את האצבע על איכות המים, לא על שלל הדייגים.

משה גופן: אבל כבר בשנים הראשונות למחקרים שעשינו בכנרת התברר לנו שלאוכלוסיות הדגים בכנרת יש השפעה על איכות המים.

משה גופן: כך שכל המלחמה שלנו ושיתוף הפעולה עם הדייגים באים מכיוון די אגואיסטי.

משה גופן: אנחנו גם רוצים שיהיו להם דגים אבל במקביל רוצים גם שתהיה איכות מים טובה.

משה גופן: אם ניתן באמצעות דגים להשפיע על איכות המים של הכנרת זאת המטרה העליונה שלנו.

משה גופן: לכן היה לנו שיתוף פעולה כל-כך פורה איתם כי מצאנו שבאמצעות המושט ניתן להשפיע על איכות המים בכנרת לטובת עם ישראל כולו ששותה את מימיה.

משה גופן: אבל בשנים האחרונות התרחשו כמה דברים.

משה גופן: קודם כול קצת נסגרו ארובות השמים והיתה ירידה בכמות המשקעים, קטנה הזרימה בירדן וביובליו וירד המפלס של הכנרת.

משה גופן: אבל דבר אחד שלא שמים אליו לב תושבי מדינת ישראל, שיחד עם זה שירדה הזרימה של המים אל הכנרת ירדה גם אספקת חומרי הדשן אל הכנרת והירידה באספקת חומרי הדשן שמגיעים עם המים שזורמים לכנרת השפיעה על איכות המים באגם וגם גרמה לכך שיהיו פחות מושטים.

משה גופן: לצד המושטים יש סיפור נוסף שאף הוא זכה לטיפול אדמיניסטרטיבי מאוד-מאוד אינטנסיבי כי יש עוד דג אחד חשוב בכנרת, שאמנם הערך המסחרי שלו הנמוך ביותר מבין כולם אבל הוא הדג שמצוי בכמות הגדולה ביותר באגם, ולדגים האלה קוראים סרדינים.

משה גופן: התברר שאם יש בכנרת יותר מדי סרדינים זה לא טוב לאיכות המים, ואם בכנרת יש פחות מדי מושטים זה גם כן לא טוב לאיכות המים.

משה גופן: כלומר, צריך למצוא היום דרך לעודד ולהגדיל את אוכלוסיית המושטים אבל כדי לעשות את זה צריך למנוע שתהיה תחרות בין המושטים ובין הסרדינים על אותם מקורות מזון שקיימים היום באגם.

משה גופן: הייתי שמח מאוד להראות לכם דף שהכנתי בשבועיים האחרונים שבו אני מתאר את הרקע להמלצות ואת ההמלצות המקצועיות-מדעיות שלי.

משה גופן: אני יועץ מדעי של הדייגים.

משה גופן: אני לא רוצה בשום אופן, בוודאי לא מנהלית, להיכנס לוויכוח עם אנשי משרד החקלאות, אבל אני רק רוצה לומר לכם שבמשך כל שנות הפעילות שלי שיתוף הפעולה עם משרד החקלאות היה פשוט מעל ומעבר לטובה, וגם עכשיו הוא יכול להמשיך לטובה אם כי יש לנו כמה נקודות מחלוקת.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: בשל חוסר הזמן נתחיל לקרוא את התקנות ונצביע עליהן.

רוברט אילטוב: אני מודה לך על ההרצאה הקצרה והמעניינת והברורה מאוד.

רוברט אילטוב: קיבלתי אפילו הערה שהלוואי וכולם היו מסבירים את הדברים כך בפשטות.

לאה ורון: הלוואי והמרצים שלנו באוניברסיטה היו מדברים כמוהו, אז היינו מבינים.

משה גופן: תבואי למכללת תל-חי ותלמדי אצלי ותוכלי לשמוע את ההרצאות האלה באופן שוטף.

אתי בנדלר: אני חושבת שבדבריו של פרופ' גופן, שהוא היועץ המדעי של הדייגים, ניתנה כבר תשובה לבקשה שלכם לפיצויים.

אתי בנדלר: אני חושבת שאתם מפוצים מעל ומעבר בעצם התקנה הזאת שפועלת כבר משנת 1986.

יעקב פדידה: ברגע שסוגרים שטחים בכנרת לא נותנים לנו אזורי עבודה.

אתי בנדלר: אבל לולא הסגירה ל-60 ימים לכל היותר ככל הנראה הייתם צריכים לסגור את העסק לתקופה הרבה יותר ארוכה כי פשוט לא היו לכם דגים.

יעקב פדידה: שיסגרו אבל יפצו אותנו אם סוגרים.

אתי בנדלר: אם הדגה היתה נעלמת מעצמה, וזה התהליך שעלול היה לקרות לולא הפעילות של משרד החקלאות, הרי מקור פרנסת

אתי בנדלר: כם היה נפגע מבלי שיכולתם לבוא בתביעה לאף אחד.

יעקב פדידה: אנחנו משלמים עבור האכלוס.

יעקב פדידה: גובים מאתנו בתשלום עבור רשיון הדיג גם תשלום עבור אכלוס הכנרת, וכך במשך שנים.

יעקב פדידה: כעת אין אכלוס כפי שהיה בעבר.

רוברט אילטוב: מה משרד החקלאות עושה מעבר למה שנאמר כאן כדי לתמוך בדייגים?

אורן סונין: אנחנו מאכלסים שלושה מינים של דגים באגם.

אורן סונין: הוסבר כאן על הבורי, שמהווה היום את עיקר הדיג.

אורן סונין: בשנת 2008 כמעט 80% מהדיג המסחרי באגם היה של דגי בורי, בגלל הירידה של מספר האמנונים כמובן.

אורן סונין: אנחנו מאכלסים גם את דג הכסיף.

אורן סונין: שניהם דגים שזרים לאגם והיה מאבק ארוך לאכלס אותם.

אורן סונין: האכלוס נעשה כמובן גם מסיבות של שמירה על איכות המים וגם למטרות דיג.

אורן סונין: בנוסף לכך אנחנו מאכלסים את אמנון הגליל.

אורן סונין: יש לנו דרכים נוספות לתמוך בדייגים שלא קשורות לדיג.

אורן סונין: אנחנו מנהלים נוהל תמיכות ועוזרים לדייגים לשפץ כלי שיט.

יעקב פדידה: כמו לכל החקלאים, לא באופן שונה.

אורן סונין: זה פחות או יותר.

רוברט אילטוב: עוד מישהו רוצה להעיר דבר מה?

רוברט אילטוב: אם לא, נתחיל לקרוא את התקנות.

תמי מור: תקנה 1 – תיקון תקנה 8א "בתקנה 8א לתקנות הדיג, 1937, במקום תקנת משנה (ב) יבוא: "(ב) לא ידוג אדם דגים בתקופת הקינון וההטלה בכל ציוד דיג שהוא, לרבות בחכה בודדת או ברובה לדיג תת מימי, בשטחים בים הכנרת שגבולותיהם כמפורט להלן: (1) שטח הבטיחה – שטח הבטיחה המתוחם בצפון על-ידי הקו הישר הנמתח בין נקודות הציון 255700/754850 בצפון מערב לבין נקודת הציון 260000/753000 בדרום מזרח;"

יעקב פדידה: סוגרים לנו שלושה-רבעים מן הכנרת.

תמי מור: "(2) שטח חוף מגדל גינוסר – שטח המים המתוחם:

תמי מור: בצפון – נקודת ציון 250900/752000 וממנה בקו ישר לחוף בכיוון 270 מעלות; בדרום – נקודת ציון 249000/747450 וממנה בקו ישר לחוף בכיוון 270 מעלות; במזרח – קו ישר המחבר בין שתי נקודות הציון שבצפון ובדרום".

תמי מור: "

לאה ורון: נוכח ההערה של מר פדידה, איזה חלק זה מן הכנרת?

יעקב פדידה: כל אזור הדיג.

אורן סונין: לא בדקתי את זה ביחס לכנרת, אבל אם אני מנסה להעריך, שני האזורים הללו יחדיו מהווים כ-15% מנפח האגם, אולי אפילו פחות.

משה גופן: אני מבין שהתקנה נוגעת רק למים הרדודים.

משה גופן: מה אורך קו החוף של כל אזור התקנה?

אורן סונין: האורך של קו החוף משתנה בהתאם למפלס.

אורן סונין: קשה לי להגיד.

אורן סונין: אבל גם אם אני מודד את אורך קו החוף, זה פחות או יותר 15% מנפח האגם.

משה גופן: אורך קו החוף של הכנרת כשהיא במפלס המקסימלי שלה הוא 55 קילומטרים.

משה גופן: 15% מזה מסתכמים ב-17.5 קילומטרים.

יעקב פדידה: מה זה מים רדודים?

יעקב פדידה: עד איזה עומק?

אורן סונין: אנחנו מטפלים במים שהם לא עמוקים יותר משני מטרים.

יעקב פדידה: שני מטרים בבטיחה זה אמצע הים.

יעקב פדידה: עוברים את המצוף בשני מטרים.

משה גופן: שני מטרים זה יותר משני קילומטרים.

יעקב פדידה: הדג לא מקנן בעומק של 2 מטרים אלא בעומק של 20-30 סנטימטרים.

אורן סונין: התקנה הזאת תוקנה כבר ב-2005 מתקנה ישנה.

אורן סונין: התקנה שתוקנה ב-2005 בעצם אפשרה לנו גמישות.

אורן סונין: מכיוון שהמפלס של הכנרת משתנה מידי שנה ותקופת הרבייה של האמנון גם משתנה מידי שנה בהתאם לתנאי המים, יצרנו גמישות ואפשרנו לעצמנו גמישות גם בזמן, בהתאם לעונת הרבייה, וגם במרחב, בהתאם למפלס.

אורן סונין: אנחנו לא מנצלים את כל המרחב שמותר לנו או את כל הזמן שמותר לנו.

אתי בנדלר: מתי מתקבלת ההחלטה?

אורן סונין: ההחלטה מתקבלת ב-1 במרס.

אורן סונין: אנחנו עורכים סיור, מקבלים החלטה ומפרסמים את הנתונים.

אורן סונין: לפי זה אנחנו מחליטים כמה לנצל מהתחום ומהזמן.

אתי בנדלר: בתקנה 8א רבא יש תקנת משנה (ז) הקובעת: "בתקנה זו, 'תקופת הקינון וההטלה' – תקופת הקינון וההטלה של אמנון הגליל, שבין ה-15 במרס ובין ה-15 ביולי של כל שנה, ובלבד שתקופה זו אינה עולה על 60 ימים רצופים.

אתי בנדלר: " ולפני כן בתקנת משנה (ד) יש הוראה הקובעת כי "פקיד הדיג הראשי יפרסם הודעה לציבור על תקופת הקינון וההטלה", כלומר על אותם 60 ימים בתוך התקופה שקראתי, "ועל גודל שטח הבטיחה או שטח חוף מגדל גינוסר, לפי הענין, בשני עיתונים יומיים, האחד בשפה העברית והשני בשפה הערבית".

אתי בנדלר: בעצם זה נותן את המסגרת, ובתוך המסגרת הזאת פקיד הדיג הראשי קובע ומפרסם את ההחלטה שלו.

משה גופן: אם יורשה לי הערה קטנה כי כאן בהחלט מוצדקת השאלה איך קובעים את תאריך ההתחלה ואת תאריך הסיום.

משה גופן: לא הצבנו על השולחן עוד נתון אחד חשוב מאוד שנוגע לאקולוגיה של הדג הזה.

משה גופן: פעילות הרבייה לא מתחילה לפני שטמפרטורת המים מגיעה לסף מסוים.

משה גופן: אם יש לנו חורף קר שנמשך עמוק לתוך האביב צריך לדחות את תחילת התקנה.

משה גופן: בזמנו הוגדר שאם טמפרטורת המינימום במשך היום לא יורדת מתחת ל-21 מעלות צריך להתחיל את הפעלת התקנה.

משה גופן: כך היה בזמנו, אינני יודע איך קובעים את זה היום.

משה גופן: אבל יש כאן גורם חשוב ביותר – הטמפרטורה.

רוברט אילטוב: אני מעלה להצבעה את תקנות הדיג (תיקון), התשס"ח-2008.

רוברט אילטוב: אני מקווה שבאמת יהיו גמישים עם הדייגים כי זה מקור הפרנסה היחיד שלהם.

רוברט אילטוב: הצבעה בעד תקנות הדיג (תיקון), התשס"ח-2008 – 1 נגד – אין נמנעים – אין התקנות נתקבלו.

רוברט אילטוב: אני בעד.

רוברט אילטוב: אין נמנעים, אין מתנגדים.

רוברט אילטוב: התקנות התקבלו.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: הישיבה נעולה.