ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 928, 2008-12-15 08:30

אבישי ברוורמן: בוקר טוב.

אבישי ברוורמן: אדוני שר האוצר, חברי הכנסת, מנהיגות האוצר, הממונה על התקציבים, הממונה על שוק ההון, נציגים.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לפתוח בשלוש הערות לסדר, ולאחר מכן לפתוח את הדיון.

אבישי ברוורמן: לפני כעשרה ימים התנינו את הדיון בתוכנית האצה למשק במתן רשת ביטחון לחוסכים המבוגרים בקרנות הפנסיה ובקופות הגמל.

אבישי ברוורמן: אני שמח שאתמול ממשלת ישראל אישרה את התוכנית של רשת ביטחון לחוסכים המבוגרים בקופות הגמל ובקרנות הפנסיה.

אבישי ברוורמן: אני מבקש משר האוצר שיציג לפנינו במהירות את התקנות ואת החוקים כדי שהוועדה הזאת תוכל לפעול במהירות ליישום החלטת ממשלת ישראל, כפי שמתחייב גם מתפקידך כנבחר ציבור, כפוף לממשלה ולכנסת.

אבישי ברוורמן: ההערה השנייה שלי, ואני פונה לוועדה.

אבישי ברוורמן: כפי שראיתם, המצב הכלכלי הולך ומחמיר- פיטורים, אנשים מפסידים את מטה-לחמם - ולכן אני פונה לחברי הוועדה שאנחנו נאמץ החלטה להקפיא את שכר הבכירים, שבסמכותנו, במשק הישראלי – שכר הבכירים כולל את ראש הממשלה, הנשיא, שרים, סגני שרים, וכולי.

אבישי ברוורמן: בעקבות שיחה שהיתה לי עם חבר הכנסת דוד טל, יושב-ראש ועדת הכנסת, הוא יפעל במקביל כדי שתוקפא גם משכורתם של חברי הכנסת.

אבישי ברוורמן: כל זאת לביצוע, אנחנו נקיים ישיבה נוספת לפני ה- 31 בדצמבר, כדי ששכר הבכירים במשק – מבחינתנו, שבסמכותנו – יוקפא.

אבישי ברוורמן: זה לא הולם במצב שבו נמצאת מדינת ישראל, ששכר הבכירים יעלה.

אבישי ברוורמן: נקודה שלישית – בדיון שיתקיים היום אני רוצה להביא לתשומת-לב חברי הוועדה ושר האוצר את דוח אדווה שפורסם.

אבישי ברוורמן: דוח אדווה הסביר נקודה שאנחנו מזכירים מזה תקופה ארוכה.

אבישי ברוורמן: אם אנחנו מסתכלים על עשר השנים האחרונות, מצב המעמד הבינוני בארץ נפגם.

אבישי ברוורמן: המעמד הבינוני קטֵן ונחלש.

אבישי ברוורמן: הקבוצות החלשות – מספרן עולה ומצבן נעשה גרוע.

אבישי ברוורמן: אנחנו רואים משכורות עתק של מנכ"לים; אנחנו רואים התעשרות בעשירון ובאלפיון העליון; אנחנו רואים שמדיניות הממשלות – בכלל בשנים האחרונות, שהתיימרו להביא צמיחה עם פתרון לרוב האוכלוסייה - המדיניות הזאת נכשלה.

אבישי ברוורמן: לאור הדברים האלה, אנחנו נפתח את הדיון היום במשבר.

אבישי ברוורמן: היום כבר ברור לכולנו שבארצות-הברית, באירופה ובעולם כולו קיים המשבר הכלכלי החמור ביותר מאז שנות השלושים.

אבישי ברוורמן: אנחנו רואים קריסת מוסדות פיננסיים; התבשרנו שלשום על תרבות של אותם אלילי "וול-סטריט" שזעקו "שוּק שוּק שוּק", "קדוש השוּק צבאות", ועשו תוכניות של פונזי ופירמידות, שבהן הם הוציאו את הכסף מאותם חוסכים – אנשים שהלכו בתלם והאמינו באותן מנטרות.

אבישי ברוורמן: היה ברור לכולנו כבר מזה תקופה ארוכה, שגם בישראל תהיינה השלכות מרחיקות-לכת מבחינת האבטלה, וההידרדרות עוד עלולה להכניס אותנו למיתון.

אבישי ברוורמן: לכן, נדון בתוכנית ההאצה שמציע שר האוצר.

אבישי ברוורמן: התבוננתי מזה שבוע-שבועיים בתוכנית הזאת.

אבישי ברוורמן: אומַר עוד לפני הדיון שהתוכנית הזאת – שנאשר, אני בטוח, חלקים ממנה, ואולי חלק גדול ממנה – היא תוכנית שלוקה בחסר מכיוון שאיננה לוקחת בחשבון את המצב החמור שהמשק נכנס אליו.

אבישי ברוורמן: זוהי תוכנית שמרנית מדי, שחייבת להיות הרבה יותר אגרסיבית.

אבישי ברוורמן: יש בתוכנית דברים מאוד חיוביים בנושא המע"מ, יש בה דברים חיוביים לגבי העסקים הקטנים והבינוניים, אבל יש בה תוכניות וסכומים שאינם מספיקים, ו"חרב אלכסנדר" לגבי הביורוקרטיה חייבת להיות אגרסיבית, לחתוך, כדי שלא ניתקל בפקידוּת בעולם שבו יש הצהרות אבל אין ביצועים.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, על מה אנחנו מצביעים היום?

שלי יחימוביץ': מצביעים על החלטת הממשלה מאתמול?

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: לא.

שלי יחימוביץ': אנחנו מצביעים על תוכנית ההאצה.

שלי יחימוביץ': אני אסביר.

יצחק זיו: אתה מדבר גם על רשת ביטחון לקרנות הפנסיה ?

אבישי ברוורמן: נקודה אחרונה – יש פה ארגונים נוספים של המגזר השלישי שבאו לכאן.

אבישי ברוורמן: המגזר השלישי והעמותות מתרסקים במדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: היום אולי לא נספיק לדון בכל הדברים הללו, אבל אנחנו זקוקים גם לרשת ביטחון לכל העמותות, ועקב הידרדרות מצב התורמים שקיצצו את התרומות, ממשלת ישראל חייבת לעמוד בפרץ.

אבישי ברוורמן: אני פותח את הדיון.

אבישי ברוורמן: כפי שאמרתי, אני מברך על החלטת ממשלת ישראל לאמץ רשת ביטחון לחוסכים המבוגרים בקופות הגמל ובקרנות הפנסיה, וקורא לשר האוצר להציג בפנינו במהירות את התקנות ואת החוקים.

אבישי ברוורמן: אני פותח בזה את הדיון לגבי תוכנית האצה למשק.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

אבישי ברוורמן: ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, האם אפשר לשאול את שר האוצר שאלה אחת בהקשר למה שאמרת, ולא קשור עדיין לתוכנית?

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: בבקשה.

אבישי ברוורמן: ראובן ריבלין: הייתי מבקש לשמוע את עמדת הממשלה ושר האוצר לגבי הנכונות של הכנסת, כפי שהיא באה לידי ביטוי בהצהרה של מספר חברי הוועדה, להקפיא את העלאת שכר הבכירים.

אבישי ברוורמן: שר האוצר רוני בר-און: אינני יודע מה עמדת הממשלה.

אבישי ברוורמן: עמדתי כשר האוצר, וממילא עמדת האוצר היא שבימים אלה אין שום צורך בהעלאות שכר, וטוב תעשה הכנסת – ככל שהיא יכולה לעשות – אם תקפיא את שכר כל הבכירים במשק.

אבישי ברוורמן: ראובן ריבלין: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, שאלה פרוצדורלית.

אבישי ברוורמן: על מה אנחנו מצביעים?

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: אנחנו נצביע על תוכנית האצה למשק.

סטס מיסז'ניקוב: כולל רשת ביטחון?

סטס מיסז'ניקוב: היו"ר אבישי ברוורמן: לגבי רשת ביטחון, הממשלה כבר אישרה.

סטס מיסז'ניקוב: הסברתי.

סטס מיסז'ניקוב: שר האוצר רוני בר-און: זה טעון תקנות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נכין תקנות.

סטס מיסז'ניקוב: גדעון בן-ישראל: אפשר לשאול לגבי הרפורמה במס הכנסה, האם הרפורמה נמשכת?

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, תבהיר לנו על מה אנחנו מצביעים, ברשותך.

שלי יחימוביץ': שר האוצר רוני בר-און: אנחנו נציג את התוכנית .

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: שר האוצר יציג כעת את תוכנית ההאצה.

שלי יחימוביץ': אנחנו לפני עשרה ימים סירבנו לדון בתוכנית ההאצה, אלא במידה שממשלת ישראל תאמץ רשת ביטחון.

שלי יחימוביץ': אתמול ממשלת ישראל אימצה בהחלטה – שכמובן, שר האוצר כפוף לה – רשת ביטחון לחוסכים.

שלי יחימוביץ': יעקב ליצמן: מתי התחולה, אדוני ?

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: התחולה לאלתר, 30 בנובמבר.

שלי יחימוביץ': תודה רבה, חבר הכנסת ליצמן.

שלי יחימוביץ': יעקב ליצמן: שאלתי גם מתי התקנות.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: 30 בנובמבר.

שלי יחימוביץ': סטס מיסז'ניקוב: מתי אנחנו מצביעים על התקנות?

שלי יחימוביץ': שר האוצר רוני בר-און: התחולה של התוכנית, כפי החלטת הממשלה, היא החל ב-30 בנובמבר 2008.

שלי יחימוביץ': בהתאם, יוכנו תקנות; הממשלה קצבה לנו 45 יום להכנת התקנות.

שלי יחימוביץ': אני מבטיחכם נאמנה שנעמוד ונביא את התקנות הנה, להערכתי במחצית התקופה.

יעקב ליצמן: לפני הבחירות, בכל אופן.

יעקב ליצמן: שר האוצר רוני בר-און: כך או כך, התוכנית קיימת.

יעקב ליצמן: זאת החלטת הממשלה.

יעקב ליצמן: מועד תחילתה ידוע.

יעקב ליצמן: התקנות הן רק המכשיר הטכני, שהופכות אותה למעשה הסטטוטורי, ואתם אני מניח תאשרו את התקנות.

יעקב ליצמן: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: אדוני שר האוצר, הבמה שלך.

יעקב ליצמן: תוכנית האצה למשק, בבקשה.

שלי יחימוביץ': מה שאתה כעת מציג לנו דורש תקנות?

שלי יחימוביץ': שר האוצר רוני בר-און: אני לא בטוח.

שלי יחימוביץ': חלק מן הדברים כן, חלק מן הדברים לא.

שלי יחימוביץ': אני מברך על ההתכנסות של הוועדה.

שלי יחימוביץ': אני מציע, מייד בפתח הדברים, להשאיר מאחור את הדיון הקודם של הוועדה, את כל האירועים של השבועיים האחרונים, ולהתמקד אך ורק בצורכי הכלכלה הדחופים, דהיום, בתהליכים שאנחנו מביאים היום לאישור ועדת הכספים.

שלי יחימוביץ': האוצר, בראשותי, יציג לכם היום את שורת התוכניות שגיבשנו להאצת המשק.

שלי יחימוביץ': מדובר בשורה של צעדים חיוניים בתחום הריאלי והפיננסי, שמבקשים לפעול בתנועת מלקחיים לחיזוק המשק, חרף העובדה שאנחנו מצויים בתקופת מעבר, כדי להביא למזעור הפגיעה של המשבר הכלכלי הגלובלי במשק הישראלי, ולסייע לאלפי עסקים ועובדים בישראל.

שלי יחימוביץ': על-פי התוכניות – בהנחה שתאשרו אותן היום – יקודמו בתקופה הקרובה במהירות רבה שורה של פעילויות מעוררות צמיחה שיסייעו למשק בטווח הזמן המיידי ויאפשרו לו לצאת לצמיחה מואצת לאחר המשבר.

שלי יחימוביץ': במקביל, מטפלת התוכנית בכשלי השוק שהתפתחו בשוק האשראי, כשמענה מוקדם ומהיר- כפי שאנחנו מציעים – ימנע את ההחרפה שלהם בעתיד.

שלי יחימוביץ': חשוב לי להדגיש בפתח הדברים.

שלי יחימוביץ': מלכתחילה בחרנו באסטרטגיה של תוכנית כלכלית דינמית, שחלקיה מתעצבים ומתווספים תוך כדי תנועה.

שלי יחימוביץ': החלטנו מראש שלא להמתין כל פעם לטוב ביותר, אלא לקדם כל תוכנית כשהיא מבשילה גם אם ניתן לשכלל ולהוסיף לה נדבכים נוספים, והכול כדי לא לעכב את מה שכבר יכול היה לצאת לדרך, ולאפשר תיקון ושכלול תוך כדי תנועה.

שלי יחימוביץ': ואכן, במקביל לתוכנית ההאצה שתוצג לכם היום, אנחנו ממשיכים לעמול על צעדים נוספים שיכול שיתווספו לתוכנית בתקופה הקרובה והם מכוונים להעמקת סיוע הממשלה גם בתחום הריאלי וגם בתחום הפיננסי.

שלי יחימוביץ': חבילת הצעדים גובשה על יסוד ההנחה כי שיעור הצמיחה במשק יהיה נמוך משמעותית מההערכות שקדמו להחרפת המשבר, ועל ההנחה כי הגירעון הממשלתי בשנת 2009 צפוי לגדול באופן משמעותי ביותר.

שלי יחימוביץ': למרות זאת וכדי לתת מענה למשק, אנחנו נוקטים במדיניות אנטי-מחזורית מידתית, ממשיכים במתווה הורדות המס, מרחיבים את ההשקעות בתחומים מחוללי צמיחה, וזאת מבלי להעלות בשלב זה מסים או להקטין את הוצאות הממשלה, ועדיין, כל העת מביטים על רמת החוב של ישראל, על יכולת הגיוס שלנו ועל ניסיון להימנע ככל האפשר מגיוס נרחב של חוב ממשלתי בארץ, גיוס שיחנוק ממילא את הפעילות במשק, ומתוך כך שומרים על האחריות הפיסקלית.

שלי יחימוביץ': בצד הריאלי של התוכנית אנחנו מגדילים את סך ההשקעות במשק של הממשלה ותאגידיה בתחומים מעודדי צמיחה ותעסוקה, בפרויקטים רחבים וזמינים – זמינים לביצוע – בתחומי התשתית, התחבורה, האנרגיה, בינוי, חינוך, משק מים, במדען הראשי ובשוק העבודה.

שלי יחימוביץ': לשם כך סרקנו שורה של פרויקטים כדי להוציא אל הפועל, ובאופן מיידי, תוכניות זמינות עם תרומה ממשית לפעילות המשק, ובדומה, הרחבנו את תקציב המדען הראשי עד לגובה ההרשאות שהוא יכול לבצע ולנצל עד לתום שנת המס הנוכחית.

שלי יחימוביץ': צעד מרכזי נוסף בתוכנית הריאלית נוגע לשוק העבודה.

שלי יחימוביץ': בהקשר זה אנחנו מציעים שורה של צעדים בתחום התעסוקה – צעדים המתבססים על ניתוח מאפייני המשבר הכלכלי העולמי, וההשלכות הצפויות ממנו על המשק הישראלי בטווח הקצר.

שלי יחימוביץ': זאת, במקביל לצעדים שאנחנו נוקטים – צעדים ארוכי-טווח – שיביאו להמשך הצמיחה והגידול בשיעורי התעסוקה, ובמיוחד בשיעורי ההשתתפות במשק, עם היציאה מהמשבר.

שלי יחימוביץ': לפיכך, גיבשנו צעדים שמעודדים יצירת מקומות תעסוקה לצד השקעה בהון האנושי של מחפשי העבודה.

שלי יחימוביץ': כך למשל, אנחנו מציעים השקעה בהון אנושי באמצעות הכשרה והסברה מקצועית על מנת לאפשר ניידות בתחומים בהם יש ביקוש לעובדים.

שלי יחימוביץ': אנחנו נוקטים בשורה של פעולות שייצרו מקומות תעסוקה והגדלת ביקוש לעובדים, בכלל זה האצת תשתיות, הנהגת מסלול תעסוקה שתומך בעלות העסקה למקומות שמרחיבים את פעולתם, ופעולות להמשך צמצום מספר העובדים הזרים.

שלי יחימוביץ': מתוך שאנחנו רואים במשבר הזדמנות, מבחינת ההשקעה והכשרה ארוכת-טווח של הון אנושי, אנחנו נוקטים ונקטנו בצעדים נוספים, כגון הגדלת מספר ההנדסאים במקצועות הטכנולוגיים, הסבת עובדים איכותיים לתחום ההוראה ולמסלולי הכשרה כאחיות.

שלי יחימוביץ': במקביל, אנחנו ממשיכים בפעולות לגידול שיעור ההשתתפות בכוח העבודה באמצעות פעולות ממוקדות בקרב מגזרים שבהם שיעור ההשתתפות בעבודה נמוך.

שלי יחימוביץ': בצד הפיננסי, המשבר הגלובלי משפיע על ישראל בראש ובראשונה בתחום האשראי.

שלי יחימוביץ': שוק האשראי התכווץ וממשיך להתכווץ; המערכות הבנקאיות, בתי ההשקעות והגופים הפיננסיים, חוששים ופועלים בשל אי-הוודאות מתוך תפיסה מובהקת של שנאת סיכון.

שלי יחימוביץ': זיהינו את הנושא הזה כנושא מרכזי או כאתגר מרכזי שעומד בפני הממשלה, וגם ככשל שוק שמחייב התערבות מהירה וברורה, ופעלנו לשם כך במספר דרכים.

שלי יחימוביץ': אנחנו מקימים קרן לעסקים בינוניים ומרחיבים את הקרן לעסקים קטנים.

שלי יחימוביץ': העברנו לאישור הוועדה תקנות למעבר לשיטת דיווח על בסיס מזומן ולדיווח על בסיס דו-חודשי במע"מ – מה שיקל הקלה משמעותית על תזרים המזומנים של אלפי עוסקים.

שלי יחימוביץ': אנחנו מעמידים חבילת סיוע מימונית ליצואנים, משחררים אשראי משועבד גדול, בהיקפים גדולים, של אלה שהתקשרו עם הממשלה ונתנו לה ערבויות, ו/או משחררים את הכבלים של ערבויות מכר דירות במנהל מקרקעי ישראל.

שלי יחימוביץ': החלטנו בצעד יוצא דופן על העמדת ערבות מדינה בסך 6 מיליארד שקלים לגיוס הון למערכת הבנקאית לצורכי הרחבת האשראי.

שלי יחימוביץ': אני אומר שנית: הסכום הזה מיועד לצורכי הרחבת האשראי.

שלי יחימוביץ': גם יצרנו פה תמריצים שיעודדו את הוצאת האשראי הזה לאלה שכל כך זקוקים לו.

שלי יחימוביץ': אני מבקש להבהיר כאן את עמדתי.

שלי יחימוביץ': חלילה לנו מלבקר מערכת פיננסית או מערכות פיננסיות שנוקטות אגב המשבר בעמדה שמרנית, מתוך חשש להתפתחויות עתידיות אפשריות.

שלי יחימוביץ': המשבר הנוכחי דווקא מלמד זכות על אותם אלה שהשכילו שלא ללכת שולל אחרי מכשירים פיננסיים עתירי-סיכון או נתינת אשראי זול, שנעדר בטוחות ממשיות.

שלי יחימוביץ': דווקא מתוך הכרה במציאות הזאת, החלטנו להעמיד למערכת הבנקאית ערבויות בהיקפים כה גדולים, כדי לאפשר להם להעמיד אשראי רב יותר לצורכי המשק, מבלי לחשוש מפגיעה ביחס ההון לו הן נדרשות.

שלי יחימוביץ': אני שב וקורא למערכת הבנקאית לפתוח את ידה ולהשיק את האשראי, ככל שהיא נדרשת לעשות כן וככל שהיא עומדת בתנאים שהיא מציבה לעצמה, כדי שהאשראי הזה יהיה בטוח גם מבחינתה, והקריאה הזאת מכוונת בראש ובראשונה ליום שלאחר שהערבויות הממשלתיות יעמדו לרשותה ומתוך הבהרה כי מטרת הערבויות היא אחת וברורה – אספקת אשראי למשק; אספקת אשראי למשק שמתמודד עם כשל שוק מובהק בתחום הזה, ועם מצוקה אמיתית נוכח התכווצות שוק האשראי העולמי והמקומי.

שלי יחימוביץ': אתגר האשראי משותף לכולנו – לממשלה, למערכת הבנקאית ולמערכת החוץ-בנקאית – ואנחנו מאמינים שאנחנו יכולים, כלל המערכת, להירתם לאתגר הזה מתוך ראייה כוללת של טובת המשק.

שלי יחימוביץ': בנוסף לערבויות, גיבשנו תוכנית לפיה יועמדו 5 מיליארדי שקלים לשם הקמת קרנות השקעה בשותפות הגופים המוסדיים שיטפלו באשראי חוץ-בנקאי ובמחזוּרו.

שלי יחימוביץ': זאת בצד הקמת מנגנון קציני אשראי שיסייע למחזיקי אגרות החוב להגיע להסדרי מחזוּר חוב, עם מנפיקי אגרות החוב, וקידום חקיקה בתחום המיסוי שתסייע בתפקודו של שוק הון.

שלי יחימוביץ': אין המדובר - כפי שנוטים מעטים או אפילו רבים לשגות – במהלך שמבקש לסייע לבעלי ההון.

שלי יחימוביץ': ההיפך מכך הוא הנכון.

שלי יחימוביץ': במהלך שנקטנו חיזקנו את מחזיקי אגרות החוב אל מול בעלי ההון.

שלי יחימוביץ': שיפרנו את היכולת של חברות טובות ישראליות, שפועלות בישראל ושמשמרות ומקיימות מקומות עבודה בישראל, להתמודד עם המשבר, ושיפרנו את הסיכוי לפירעון חובות דווקא לטובת ציבור החוסכים.

שלי יחימוביץ': באמצעות אותם 60 מיליון אשראי?

שלי יחימוביץ': שר האוצר רוני בר-און: 5 מיליארד שאנחנו נותנים לרענון ולמחזוּר שוק ההון, מה שאנחנו עושים – אנחנו מטפלים מלמטה באפשרות של החברות הישראליות שפועלות בישראל, למחזר את החוב שלהן, לצאת מן המשבר שבו הן נמצאות, כדי שהן לא יחדלו מלפעול, גם כדי שלא נאבד את מקומות העבודה שהחברות האלה מייצרות.

שלי יחימוביץ': חד-משמעית.

שלי יחימוביץ': זה מופיע בתוכנית, זה כתוב, על זה אנחנו עומדים, לשם כּיוַונוּ.

שלי יחימוביץ': אין ספק שהחלק הארי של פתרון בעיית מחזוּר האשראי הוא בהירתמות של בעלי החוב, אלה שלוו את הכסף, לעתים בקלות רבה מדי, סכומים גדולים – וכעת מתקשים בהחזר החוב.

שלי יחימוביץ': אני קובע שחובתם הציבורית והמוסרית היא לפעול בכל דרך אפשרית כדי להבטיח שהחוב שנטלו מכלל הציבור ייפרע במועדו, אך חשוב לזכור כי גם הם – כמו כל המשק – מתמודדים על תהליכים גלובליים שלא בהכרח בשליטתם או בשליטתנו, או שיכולנו לצפות אותם.

שלי יחימוביץ': הקרנות האלה שאנחנו מבקשים להקים הן גורם חשוב שיבטיח ויאפשר פעולה של בעלי החוב גם בכיוון זה.

שלי יחימוביץ': אתמול אישרה הממשלה צעד נוסף שתכליתו הגנה ממוקדת על החיסכון הפנסיוני של אוכלוסיית המבוגרים.

שלי יחימוביץ': עיקרי התוכנית יוצגו לכם מייד על-ידי מנהלי האגפים באוצר, במצגת שתוצג כאן, והגם שהתקנות הדורשות את אישור ועדת הכספים תובאנה בהמשך לאחר שניסוחן יושלם.

שלי יחימוביץ': אני אחזור כאן.

שלי יחימוביץ': הכוונה שלי, שחרף העובדה שהממשלה הקציבה לנו 45 יום להביא תקנות, אנחנו נשתדל לקצר את התקופה בחצי, ואולי אף ביותר.

שלי יחימוביץ': התוכנית הזאת גובשה כתוכנית מגירה אוצרית לתרחישים בהם מתקיים איום על יציבות המערכת הפיננסית, בין היתר על רקע אובדן אמון של הציבור במערכת הזאת.

שלי יחימוביץ': בנוסף, עמדה לנגד עינינו בעת גיבוש התוכנית החובה להיערך למציאות שבה מתקיימת פגיעה ממשית בחסכונות הפנסיוניים שצברה אוכלוסייה מבוגרת לעת זקנה, ולהיערך להגנה ממוקדת על אותם קשישים שרמת הקצבה הפנסיונית שלהם נפגעה בשל התנודתיות בשוק ההון, ומרחק הזמן שמאפשר לשוק לתקן את עצמו לגבי מרבית אותם חוסכים, בעצם לא חל.

שלי יחימוביץ': התוכנית שגובשה משקפת לדעתי איזון מורכב בין מספר מטרות שעומדות בבסיסה, מתוך התחשבות בשורה של אילוצים אובייקטיביים.

שלי יחימוביץ': למשל, השילוב בין מטרה חברתית-סוציאלית של שמירה על רמה בסיסית של עושר פנסיוני לבין המטרה של הגברת אמון והפחתת הסתברות לגל משיכות מצד האוכלוסייה שההסתברות אצלה להתנהגות עדרית גבוהה יותר, עיצב את היקף ההגנה מבחינת הגיל ומבחינת הסכומים.

שלי יחימוביץ': החשש מפני התקדים והשפעת התקדים על ההתנהגות בשוק ההון ועל רמת הסיכון המוסרי של המשקיעים, שיקבלו הגנה באמצעות רצפה ממשלתית, הכתיבו את מודל הזכאות.

שלי יחימוביץ': הניסיון לעצב מעין מודל ביטוחי עיצב את הגדרת מועד הזכאות ואת מודל החישוב, והמגבלות התקציביות חייבו בחינה מתמדת של העלויות העתידיות, בתרחישים השונים.

שלי יחימוביץ': התנהל ויכוח ממושך סביב פרטי התוכנית וסביב שאלת המועד המתאים להפעלתה.

שלי יחימוביץ': סוגיות אלה הוכרעו אתמול על-ידי הממשלה, ומעתה הן מחייבות את כולנו, ובראש ובראשונה את משרד האוצר, על כל אגפיו.

שלי יחימוביץ': חשוב לי להבהיר כאן בפניכם, חברי הכנסת, בלשון שאינה משתמעת לשתי פנים – אני שולל מכול וכול את האפשרות של גרירת התהליך, של פריסת הרשת מצד גורם כלשהו, והאוצר בכלל זאת.

שלי יחימוביץ': ממילא, אני דוחה את הטענות שעלו, כאילו זאת כוונתנו.

שלי יחימוביץ': אני מרגיש מוזר שיש לי צורך להבהיר את זה, אך כדי למנוע לזות-שפתיים אני מבהיר כי הנחייתי את הנהלת האוצר ואת כל אגפיו היא חד-משמעית, לכבד את החלטת הממשלה ככתבה וכלשונה, ובמהירות.

שלי יחימוביץ': הגם שבקרב גורמי המקצוע השונים התנהל דיון לגבי רשת הביטחון ותכליתה, היתה לאורך כל התהליך הסכמה רחבה לכך ש"דרך המלך" להגנה על החסכונות הפנסיוניים היא בפעילות של הממשלה בכלכלה הריאלית והפיננסית – בטיפול בכשלי השוק, בהפעלת מנועי צמיחה, בחיזוקו של שוק ההון ובפעולות רגולטוריות שיבטיחו הגנה מרבית לאוכלוסיות המתאימות.

שלי יחימוביץ': זאת הדרך בה נקטנו בתוכנית ההאצה, שמפעילה שורה ארוכה של כלי פעולה בשוק ההון ובכלכלה הריאלית, ומטפלת טיפול שורש במחנק האשראי באופן שיביא להגנה שוויונית וארוכת-טווח על כלל האזרחים והחוסכים בישראל.

שלי יחימוביץ': זאת הדרך שבה אנחנו נוקטים במסגרת ההחלטה שלי להנהיג רפורמה מקיפה בשוק החיסכון הפנסיוני, שתבטיח מעבר אוטומטי של אוכלוסיות מבוגרות למסלולי חיסכון סולידיים יותר.

שלי יחימוביץ': אלה הן פעולות עם ראייה לטווח ארוך, שמזהות את הכשלים בשווקים ופועלות לתיקונם.

שלי יחימוביץ': לא ניתן להבין את היקף ההגנה שנקבע ואת מודל ההגנה מבלי להבין את התמונה הכוללת של פעילות הממשלה, המבקשת לטפל מן היסוד בצורכי המשק ובכשלי השוק שהתגלו בשוק ההון ובשוק החיסכון הפנסיוני.

שלי יחימוביץ': בשבועות האחרונים עקבנו בדאגה אחרי השיח שהתפתח במערכת הפוליטית בנוגע לסוגיית רשת הביטחון.

שלי יחימוביץ': מכל קצווי המערכת הושמעו הצהרות על מחויבות להגנה על המערכת הפנסיונית, מבלי להידרש באופן מקיף לשאלת היכולת, לשאלת ההשלכות, לשאלות של הצדק החברתי, לשאלות של הגידור ושל ההצדקה.

שלי יחימוביץ': הניסיון להחזיר את הסוגיה לפרופורציות המתאימות - בעיקר בהיבט של היקף ההפסדים שנגרמו בפועל לאוכלוסייה המבוגרת, בהתחשב ברווחי העבר ובהתחשב בהיקף ההגנה הקיים ממילא על מרבית החסכונות של האוכלוסייה המגיעה בשנים אלה לגיל פרישה - צלח בחלקו, ורף הציפיות בציבור רק הלך וגבר.

שלי יחימוביץ': התלכדות גורמי המקצוע במשרד האוצר, במועצה הלאומית לכלכלה ובבנק ישראל סביב מודל ממוקד שמתחשב בשלל ההיבטים של הסוגיה, סייע רבות בהתאמת הציפיות למציאות הישראלית, וגם לגדר את ההגנה לתוך יכולת הקיבול של המשק שלנו.

שלי יחימוביץ': דווקא כעת, כשההכרעה על הפעלה מיידית של רשת הביטחון התקבלה, קיימת חשיבות עליונה בשמירה על הגבולות ועל הגדרות שגובשו על-ידי הצוותים המקצועיים של שלושת הגופים.

שלי יחימוביץ': חיים כץ: איזו רשת ביטחון עשיתם?

שלי יחימוביץ': איזה גבולות?

שלי יחימוביץ': מה אתה "מחרטט"?

שלי יחימוביץ': אין רשת ביטחון, אין שום דבר.

שלי יחימוביץ': מה אתה מקשקש?

שלי יחימוביץ': אתה מקשקש ומקשקש, ואין כלום.

שלי יחימוביץ': איזו רשת ביטחון?

שלי יחימוביץ': סטס מיסז'ניקוב: חיים, אתה אחרי הפריימריז, מה קרה לך?

שלי יחימוביץ': חיים כץ: תאמין לי, הוא עושה צחוק.

שלי יחימוביץ': איזו רשת ביטחון?

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: חבר הכנסת כץ.

שלי יחימוביץ': חיים כץ: תמשיך עם אג"חים, תן אג"חים לקופות הישנות.

שלי יחימוביץ': אל תיתן לאנשים לדמם.

שלי יחימוביץ': אנשים מדממים, וכל חודש הם ידממו יותר, ואתה "מחרטט" לנו פה "רשת".

שלי יחימוביץ': ישבו המקצועיים, לא עשו שום דבר.

שלי יחימוביץ': שום דבר לא עשו.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת כץ.

אבישי ברוורמן: חיים כץ: מה זה הדבר הזה?

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: חבר הכנסת כץ.

אבישי ברוורמן: חיים כץ: יושב פה שר אוצר ו"מחרטט" ו"מחרטט".

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: חבר הכנסת כץ, אני קורא לך לסדר.

אבישי ברוורמן: חיים כץ: מצוין.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: שר האוצר מדבר.

אבישי ברוורמן: בבקשה, אדוני שר האוצר.

אבישי ברוורמן: חיים כץ: אבל שידבר לעניין.

אבישי ברוורמן: בחייך, הוא לא מדבר לעניין.

אבישי ברוורמן: הוא מספר סיפורים.

אבישי ברוורמן: מה, אין התחייבות לדבר לעניין?

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: אתה תדבר בזמנך.

אבישי ברוורמן: אני לא רוצה להוציא פה אף אחד.

אבישי ברוורמן: יעקב ליצמן: כל אחד והעניין שלו.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: תדבר בתורך, יהיה לך את הזמן לדבר.

אבישי ברוורמן: תירשם לדיון.

אבישי ברוורמן: אני מבקש מכם – מי שיתנהג כך, אני אוציא אותו מהישיבה.

אבישי ברוורמן: בבקשה, אדוני שר האוצר.

אבישי ברוורמן: שר האוצר רוני בר-און:

אבישי ברוורמן: אני מציג לכם את הצורך בדחיפות הגדולה לאשר את התוכנית.

אבישי ברוורמן: שנת התקציב הולכת ומסתיימת, הרשאות צריכות לצאת, התקציבים צריכים לזרום, המכרזים צריכים לצאת אל הפועל.

אבישי ברוורמן: המשק זקוק לסיוע שגיבשנו.

אבישי ברוורמן: יש הרבה פרויקטים שמחכים להפעלה.

אבישי ברוורמן: גם העסקים הקטנים.

אבישי ברוורמן: כל מי שזקוק לאשראי, זקוק למיליארדים שאנחנו מבקשים להזרים פנימה.

אבישי ברוורמן: אנחנו טוענים, כפי שטענו קודם, שאין די בחבילת הצעדים הזאת.

אבישי ברוורמן: הודענו שזה לא סוף פסוק.

אבישי ברוורמן: אנחנו מקימים צוות, והקמנו צוות, שייעודו הסרת חסמים.

אבישי ברוורמן: אנחנו שוקלים דרכי פעולה נוספות שעניינן חיזוק שוק האשראי, אשראי חדש, שמתמודד עם רמת סחירות בשוק המשני, שעדיין משקפת רמה גבוהה של שנאת סיכון.

אבישי ברוורמן: גם בתחום העבודה ובסוגיית הפיטורים אנחנו מקיימים מזה זמן דיונים בצוות בין-משרדי- גם במסגרת הפורום של האג'נדה החברתית-כלכלית – בשיתוף האוצר, בנק ישראל, מועצה לכלכלה, משרד רווחה, ביטוח לאומי, שירות תעסוקה ומשרד תמ"ת.

אבישי ברוורמן: אנחנו בוחנים צעדים לסיוע לשוק העבודה, דרכי סיוע למחוסרי עבודה, מענים לעובדים ששיעורי ההשתכרות שלהם נמוכים.

שלי יחימוביץ': מה המענים?

שלי יחימוביץ': שר האוצר רוני בר-און:

שלי יחימוביץ': אנחנו בוחנים את הדברים האלה, אנחנו נציג לכם את זה.

שלי יחימוביץ': מתי, עכשיו?

שלי יחימוביץ': בישיבה הזאת?

שלי יחימוביץ': שר האוצר רוני בר-און: אני לא חושב.

שלי יחימוביץ': כלומר, מה שאתה אומר, שאתם בוחנים את המענים.

שלי יחימוביץ': שר האוצר רוני בר-און:

שלי יחימוביץ': אנחנו בוחנים את המענים ונציג לכם אותם בזמן הקרוב ביותר.

שלי יחימוביץ': הבנתי.

שלי יחימוביץ': שר האוצר רוני בר-און:

שלי יחימוביץ': אנחנו מגבשים תוכניות סיוע למפעלים, שיאפשרו הוצאת עובדים לחופשה ללא תשלום לתקופה קצרה, תוך מימון הכשרה פנים-מפעלית שבסופה יחזרו העובדים לעבודה מלאה.

שלי יחימוביץ': הודעתי, ואני שב ומודיע, כי אנחנו רואים חשיבות בשיתופה של ההסתדרות הכללית בתהליך חשיבה זה.

שלי יחימוביץ': מכל מקום, אני שב ופונה אליכם.

שלי יחימוביץ': אסור שמטעמי בחירות – אני אומר שנית: אסור שמטעמי בחירות – תעצרו את התוכניות שגיבשנו להאצת המשק.

שלי יחימוביץ': בואו נלמד דוגמה מניסיונם של אחרים.

שלי יחימוביץ': גם ארצות-הברית התמודדה עם המשבר בעיצומה של תקופת בחירות, היא שילמה מחיר כבד על ההתגוששות בבית הנבחרים, ובסוף הצליחה להתעלות מעל המחלוקת הבין-מפלגתית ולהעביר את תוכנית הסיוע למשק.

שלי יחימוביץ': להתמהמהות היה ויהיה מחיר כבד.

שלי יחימוביץ': הוא פגע באמון המשק והעביר שדר שלילי לשווקים.

שלי יחימוביץ': בואו נחסוך מאיתנו את העניין הזה ונדון נטו בתוכניות המוצגות, כשאחרי הבחירות תוכלו לקדם כמובן כל תוכנית אחרת שתעלה על סדר-היום.

שלי יחימוביץ': תודה רבה.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: תודה רבה, אדוני שר האוצר.

שלי יחימוביץ': אני רוצה להציג הערה אחת.

שלי יחימוביץ': זה לא נושא הבחירות; זה נושא המשק, ולגבי ההאצה אנחנו נדון היום, אנחנו נצביע על התוכניות האלה.

שלי יחימוביץ': עשרת ימי התשובה- זה היה כדי שתהיה רשת ביטחון.

שלי יחימוביץ': אם לא היינו דוחים – לא היתה רשת ביטחון היום.

שלי יחימוביץ': אני פותח כעת את הדיון.

שלי יחימוביץ': יצחק אהרונוביץ: איזה רשת ביטחון?

שלי יחימוביץ': חיים כץ: איזה רשת ביטחון?

שלי יחימוביץ': אבישי, אתה יכול להגיד לי איזו רשת ביטחון, ולמי?

שלי יחימוביץ': סטס מיסז'ניקוב: רשת לתפיסת דגים.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: חבר הכנסת חיים כץ, תהיה לך רשות הדיבור.

שלי יחימוביץ': תאמר כל מה שאתה רוצה במקומך אתה.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים, בבקשה.

רם בלינקוב: אנחנו נציג קודם את מאפייני המשבר – הן הפיננסי והן הריאלי, אחר כך את הצעדים שנקטנו הן בתחום הריאלי והן בתחום הפיננסי.

רם בלינקוב: לאחר סיכום הצעדים הללו נציג את רשת הביטחון שאושרה אתמול בממשלה.

רם בלינקוב: מבחינת מאפייני המשבר הפיננסי והריאלי – העסק התחיל ממשבר המשכנתאות בארצות-הברית, מה שנקרא "הסאב-פריים".

רם בלינקוב: המשבר הזה הביא למחיקת נכסים פיננסיים בהיקפים גדולים, ומה שגרם לאובדן איזון של המערכת הפיננסית, לחוסר נכונות להלוות, לרבות מצוקת אשראי גלובלית.

רם בלינקוב: בעקבות הדברים הללו נוצר משבר ריאלי של ירידה בצמיחה, עלייה באבטלה ועצירת ההשקעות.

רם בלינקוב: כתוצאה מהמשבר העולמי היה יבוא של המשבר לתוך ישראל.

רם בלינקוב: המשבר ראשית גרם לעלייה באי-הוודאות בשוקי ההון בישראל, מה שגרם למחנק אשראי או מה שהקטין את מצאי האשראי, ומשם הוא מתגלגל למשבר ריאלי שהמאפיינים שלו כתובים במצגת: עצירת השקעות, ירידה בהכנסות ממסים, ירידה בהכנסה הפנויה, השפעה על שוק העבודה, גידול מיידי בגירעון, וכמובן ירידה בצמיחה.

רם בלינקוב: חשוב להבין שקיימת קורלציה גבוהה מאוד בין שוק ההון הישראלי לבין שוקי ההון בעולם.

רם בלינקוב: זה מאחר שהעולם פתוח, הוא גלובלי, אנשים יכולים להשקיע בהפרש של שניות במקומות שונים בעולם, וניתן לראות בדיאגרמה איזה מתאם גבוה יש בין התנהגות השוק בתל-אביב לבין השווקים בגרמניה, באנגליה, בארצות-הברית, וכיוצא בזה.

רם בלינקוב: אבל, חשוב לדעת ולהבין שיש הבדל מהותי בין המשבר שבו אנחנו מתמודדים לבין המשבר שאתו מתמודדים במקומות רבים בעולם המערבי.

רם בלינקוב: בניגוד לישראל, מדינות רבות בעולם מתמודדות עם נפילות של גופים פיננסיים, לרבות קריסת בנקים, חברות ביטוח וכיוצא בזה.

רם בלינקוב: לכן, כל מי שמביא אסמכתא – לכאורה מקצועית – מההזרמות המסיביות שנעשות בעולם, מביא אסמכתא לבעיה שאנחנו כרגע לא מתמודדים אתה.

רם בלינקוב: לשמחתנו, על-פי מה שאנחנו שומעים מבנק ישראל, המערכת הפיננסית בארץ יציבה.

רם בלינקוב: אבל, למרות מה שאמרתי, קיימת תלות גבוהה מאוד בין הכלכלה הישראלית לבין הכלכלה העולמית, ולוּ בגלל היקף גדול של היצוא מתוך סך הכול התל"ג.

רם בלינקוב: כמובן, אנחנו גם מדינה שמייבאת הרבה מאוד, וגם השווקים הפיננסיים כפי שאמרתי הם גלובליים, ולכן ייתכן שהפגיעה הריאלית במשק תמשיך להעמיק ככל שתעמיק הפגיעה במקומות אחרים בעולם.

רם בלינקוב: אנחנו לא יכולים להסתכל על עצמנו כאי בודד שלא תלוי במה שקורה בעולם.

רם בלינקוב: זה באופן כללי מה קורה בעולם ומה קורה בארץ.

רם בלינקוב: מבחינת הצד הריאלי, אלה הפתרונות שאנחנו גיבשנו.

רם בלינקוב: יש שלוש רגליים לתוכנית, שלושה עמודי תווך.

רם בלינקוב: האחד הוא האצת תשתיות.

רם בלינקוב: כשאנחנו אומרים תשתיות, זה לאו דווקא כבישים או רכבות.

רם בלינקוב: השני הוא השקעה במחקר ופיתוח, והשלישי הוא טיפול בשוק העבודה.

רם בלינקוב: לגבי האצת התשתיות – יש שני סוגים שמונחים על השולחן לאישור.

רם בלינקוב: סוג אחד נובע מהמצב המיוחד שבו אנחנו נכנסים בעוד כשבועיים לשנת תקציב חדשה, ללא תקציב מאושר, ועל-פי החוק אנחנו רשאים לפעול במשטר של 1 חלקי 12 ולא להתחייב התחייבויות חדשות, אלא אם כן הן חיוניות, דחופות וכיוצא בזה.

רם בלינקוב: מן הטעם הזה, שלפנו מהתקציב שאושר בממשלה בחודש אוגוסט 2008 פרויקטים שהם יחסית זמינים, בהיקף של כ- 3.5 מיליארדי שקלים.

רם בלינקוב: אנחנו מאמינים שלמרות הזמן הקצר שנותר עד סוף השנה, המשרדים יידעו להתחייב עליהם, ואז הגופים השונים – כמו מע"צ וגופים אחרים- יוכלו לממש אותם במהלך שנת התקציב 2009, עוד לפני שהממשלה החדשה תאשר תקציב כפי שהיא מחויבת.

אבישי ברוורמן: אם הדברים האלה ימומשו, בכמה תגדל מסגרת התקציב?

אבישי ברוורמן: נורית אלשטיין: זה הדבר הכי חשוב.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: אני שואל שאלה פשוטה מאוד.

אבישי ברוורמן: במידה שהדברים האלה ימומשו - הרי אני בעד הרחבת התקציב – מה זה אומר לגבי תקציב 2009?

אבישי ברוורמן: שר האוצר רוני בר-און: אין תקציב 2009, שכחת?

אבישי ברוורמן: חיים אורון: אין פה הרחבה.

אבישי ברוורמן: זה הכול בתוך התקציב הקיים.

שלי יחימוביץ': כל התוכנית הזאת היא בלי שקל אחד תוספת לתקציב.

שלי יחימוביץ': מאוד מאוד פשוט.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: לא נכון, בלאו רבתי.

שלי יחימוביץ': לא נכון.

שלי יחימוביץ': תראה לנו איפה התוספת.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: זה לא נכון.

שלי יחימוביץ': אני כנראה כישלון קולוסאלי בהסברה, כך שאני אנסה שוב.

שלי יחימוביץ': 2009.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: 2009.

שלי יחימוביץ': כל הכוונה היא לאפשר לגופים השונים לממש אותם ולא להמתין עם כללי ה-1 חלקי 12 עד להקמת ממשלה חדשה שצריכה תוך 45 יום מרגע הקמתה לאשר תקציב בכנסת.

שלי יחימוביץ': ה- 3.5 מיליארד הם בתוך התקציב כפי שהוא, עם הגידול של 1.7%, ותו לא, בלי הרחבה נוספת של התקציב?

שלי יחימוביץ': אני רוצה להבין.

שלי יחימוביץ': האם זה היה מלכתחילה בתוך התקציב?

רם בלינקוב: כן.

שלי יחימוביץ': אז מה הבשורה?

שלי יחימוביץ': קריאות: - - -

אבישי ברוורמן: רבותי, הנקודה היא ברורה.

אבישי ברוורמן: אין בשורה גדולה, אין אפשרויות גדולות, אבל בואו נשמע עכשיו עד הסוף.

אבישי ברוורמן: בבקשה, סליחה שהפרענו.

רם בלינקוב: חברת הכנסת יחימוביץ', אותם 3.5 מיליארדי שקלים, לעומת התקציב המקורי, לוּ היה מאושר – אין בהם הקדמה, אין בהם הגדלה.

רם בלינקוב: לעומת המצב הנוכחי, לוּ לא נעשֶה דבר, הם מגדילים את הפעילות של הממשלה ב- 3.5 מיליארד לעומת המצב הנוכחי.

רם בלינקוב: מעבר לכך, כפי שתראי בשקף, לקחנו פרויקטים בהיקף של כ- 5.7 מיליארדי שקלים שלא היו בתקציב 2009 – פרויקטים שהם נכונים מבחינה כלכלית, פרויקטים שהם תקועים מסיבות כלשהן, אתן לכם תכף דוגמה של פרויקט גדול של עוקף קריות, מדוע שמנו אותו בתקציב, ותקצבנו אותם בהיקף של כ- 5.7 מיליארדי שקלים.

רם בלינקוב: לדוגמה, יש כאן הגדלה של מספר הכיתות החדשות בכ- 500.

רם בלינקוב: 500 כיתות חדשות – זה שווה משהו כמו 300 מיליוני שקלים.

רם בלינקוב: יש פה הגדלה של תקציבי רכבת, יש פה הגדלה של תקציבי ביוב, וכיוצא בזה, בהיקף של כ- 5.7 מיליארד.

רם בלינקוב: לדוגמה, יש פה פרויקט של עוקף קריות בהיקף של כאחד ורבע מיליארדי שקלים שהיה אמור להיות בכלל ממומן באמצעות הסקטור הפרטי.

רם בלינקוב: היום הסקטור הפרטי לא יודע לממן את עצמו, אז חשבנו שיהיה נכון גם להקדים אותו – כי באמצעות הסקטור הפרטי זוהי פרוצדורה שאורכת זמן – וגם להקל את עניין האשראי.

רם בלינקוב: לקחנו את הפרויקט הזה על עצמנו – זהו פרויקט כלכלי ומאוד חיוני לתושבי הצפון ולמשק המדינה.

רם בלינקוב: חליל ריאד: סליחה, אדוני.

רם בלינקוב: וזה חיוני לתושבי הצפון לפטר 3,500 עובדים של "תקשוב"?

רם בלינקוב: מה עשיתם לגבי זה, אדוני?

רם בלינקוב: היו"ר אבישי ברוורמן: רבותי, אני מודיע בזה – יש פה הרבה מאוד אנשים.

רם בלינקוב: אני ארחיק אנשים מהדיון הזה, אני אוציא אותם.

רם בלינקוב: הדיון הזה מוקצב בזמן, אני מבקש מהממונה על התקציבים להציג את דבריו.

רם בלינקוב: אורית נוקד: לכמה זמן הוא מוקצב?

רם בלינקוב: היו"ר אבישי ברוורמן: לאחר מכן תהיה התייחסות, כל אחד יקבל זמן להתייחסות – גם בנושא של כרמיאל.

רם בלינקוב: תודה רבה.

רם בלינקוב: אנחנו מאיצים גם פרויקטים חוץ-תקציביים, מצליחים לשחרר פרויקטים שהיו תקועים הרבה זמן.

רם בלינקוב: מבחינת הטיפול בשוק העבודה, יש כאן הרחבה של מסלולי הכשרה והסבה מקצועית וחילוץ פקקים של מסלולים שהיו תקועים במשך שנתיים, בהיקף של כ- 270 מיליוני שקלים; סבסוד שכר עובדים חדשים בתעשייה – אנחנו מחזירים מסלול שהיה בעבר והסתיים, אנחנו חושבים שהוא נכון, בהיקף של כ- 100 מיליוני שקלים, מה שנקרא מסלול תעסוקה, ואנחנו חושבים שחיוני מאוד להמשיך ולהגביר את הצמצום במספר העובדים הזרים.

רם בלינקוב: כל עובד זר שמגיע למשק הוא במקום עובד ישראלי.

רם בלינקוב: אני מאוד מקווה שנצליח בעניין הזה.

רם בלינקוב: אני רואה עננים באופק, יש גורמים שונים שעובדים בדיוק הפוך, למרות שזה בניגוד לאינטרס של המשק הישראלי.

רם בלינקוב: מבחינת ההשקעה במחקר ופיתוח, יש כאן הגדלה ב- 200 מיליוני שקלים בהרשאה להתחייב, בתקציב המדען הראשי.

רם בלינקוב: זהו התקציב המקסימלי שהוא ידע לנצל במהלך החודש – כששמנו את זה, זה היה קצת יותר מחודש; בדקתי אתו לפני ימים אחדים, הוא נערך, ואם זה יאושר, הוא יוכל לחייב את התקציב על מנת שניתן יהיה לשלם את זה במהלך השנה, בתוך המגבלה של ה- 1 חלקי 12, אבל הוא לא ייפול קורבן לשיטה הזאת.

רם בלינקוב: נוסף על כך, מדובר על הקמת מרכז מחקר ופיתוח בפריפריה, בשיתוף עם הסקטור הפרטי- חלק הממשלה – כ-50 מיליון, צריך לבחור את המקום.

רם בלינקוב: בנושא המסים, מאחר שהמטרה שלנו היא להגדיל את ההשקעות, לעודד את הפעילות הריאלית ולשמור על האמינות של הממשלה, החליט שר האוצר להמשיך לשמור על מתווה הפחתת המס – הן מס החברות והן המס על היחידים.

רם בלינקוב: היקף ההפחתה הוא כ- 3.1 מיליארדי שקלים, בהנחות מסוימות של פעילות - אני אומר זאת בזהירות כי יכול להיות שעל רקע ירידת הפעילות, ההפחתה הזאת שווה פחות.

רם בלינקוב: חיים אורון: ב- 2009 זה 3.1 מיליארד?

רם בלינקוב: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: כן.

רם בלינקוב: 600 מס חברות, וכ- 2.5 מיליארד שקלים מס על היחידים.

רם בלינקוב: סטס מיסז'ניקוב: המתווה יימשך מעבר ל- 2010?

רם בלינקוב: חיים אורון: ב- 2010 זה ירד עוד.

רם בלינקוב: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: ב- 2010 יש תוכנית להפחתה.

רם בלינקוב: מה יהיה מעבר ל- 2010 – אני מניח שתקום ממשלה חדשה והיא תצטרך לעסוק בכך.

רם בלינקוב: סטס מיסז'ניקוב: זוהי תוכנית חומש.

רם בלינקוב: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: לא.

רם בלינקוב: היא מסתיימת בסוף 2010.

רם בלינקוב: חיים אורון: חבר הכנסת מיסז'ניקוב, זאת הדיברה הראשונה.

רם בלינקוב: אין כסף – מורידים מסים.

רם בלינקוב: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: יש עוד תוכנית מיסוי להגדלת ההשקעות במשק.

רם בלינקוב: אם תרצו, ראש רשות המסים שיושב כאן, יוכל להסביר לכם.

רם בלינקוב: היו"ר אבישי ברוורמן: הצד הפיננסי, שוקי אורן, בבקשה.

רם בלינקוב: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: מעבר לכך, יש לנו צד פיננסי שעוסק גם בהיבטים תקציביים וגם בהיבטים של ערבויות – אותו יציג החשב הכללי.

רם בלינקוב: החשב הכללי שוקי אורן: בנושא האשראי, למעשה, אנחנו בתוכנית – שחלק ממנה כבר הופעלה – מטפלים בשלושה תחומים מרכזיים.

רם בלינקוב: תחום אחד שהוא ממוקד זה בעיקר התחום של הנפגעים הראשונים, שזה העסקים הקטנים והעסקים הבינוניים; התחום האחר שבו אנחנו מטפלים זה שוק אגרות החוב.

רם בלינקוב: כפי שאתם בוודאי יודעים, בשנים האחרונות כמעט כל הגידול באשראי העסקי במדינת ישראל היה בשוק החוץ-בנקאי, דהיינו בשוק אגרות החוב.

רם בלינקוב: השוק הזה למעשה בחודשים האחרונים נעצר לחלוטין, אין כמובן הנפקות חדשות.

רם בלינקוב: זהו שוק שלא יודע למחזר חובות – הוא יודע לגייס את הכסף אבל לא יודע למחזר חובות – והמשמעות ששם יש קיפאון מוחלט, מקורות האשראי מחוץ-לארץ נעלמו, יש הקשחה של תנאי אשראי מול הבנקים, אם כי בנתונים הסטטיסטיים עדיין רואים גידול באשראי הבנקאי.

רם בלינקוב: המשמעות של זה היא שאנחנו רוצים לטפל במכלול הזה.

רם בלינקוב: אחד הדברים שצריך לזכור זה שהשוק החוץ-בנקאי – יש לו השלכה ישירה לחיסכון הפנסיוני בישראל מכיוון שאגרות חוב של חברות מוחזקות בעיקר על-ידי החיסכון הפנסיוני בישראל.

רם בלינקוב: כפי שאמרתי, במספר מישורים.

רם בלינקוב: אחד הוא הרחבת האשראי – הרחבת עץ האשראי לעסקים קטנים ובינוניים; הרחבת עץ האשראי בשוק ההון לחברות שנמצאות בשוק ההון; הרחבת עץ האשראי במערכת הבנקאית.

רם בלינקוב: בנוסף לכך, כפי שהוזכר קודם, נושא של טיפול קציני האשראי - תוכנית שהוצגה לאחרונה על-ידי הרשות לניירות ערך – יש לה משמעות גדולה מכיוון ששוק ההון כרגע לא יודע לטפל בנושא האשראי.

רם בלינקוב: דהיינו, אם חברות מתקשות לפרוע או צריכות להגיע להסדרים, אין מכניזם – הנושא הזה הוא חלק מהעניין.

רם בלינקוב: בנוסף לכך, הטבות במיסוי שיאפשרו הזרמת כספים מחוץ-לארץ לארץ – יש חברות ישראליות רבות שיש להן חברות-בנות זרות.

רם בלינקוב: עד היום, מס על דיבידנדים היה 25%; הפחתה של המס ל- 5% תאפשר הוצאה של כספים, ובחלק מן המקרים סיוע בתזרים המזומנים.

רם בלינקוב: התחום שבו פעלנו מהר ביותר זהו תחום של סיוע לעסקים קטנים ובינוניים.

רם בלינקוב: כבר לפני למעלה משלושה שבועות, במה שקשור אלינו יכולנו לפעול.

רם בלינקוב: הוצאנו חוזר לכל משרדי הממשלה והפחתנו את הערבויות שעסקים צריכים להעמיד לממשלה בהתקשרות.

רם בלינקוב: כלומר, אנחנו כאן עבדנו הפוך מכל השוק.

רם בלינקוב: בזמן שהשוק או מערכות פיננסיות לוקחות יותר ביטחונות – אנחנו למעשה החלטנו לקחת סיכון גבוה יותר והוצאנו הוראה להפחית את ערבויות הביצוע שעסקים שעובדים מול הממשלה צריכים להעמיד - להפחית בערך ב- 50%.

רם בלינקוב: המשמעות היא הזרמת אשראי לאותם גופים בסדר גודל של כ- 900 מיליון שקל.

רם בלינקוב: זהו תהליך שהוא כבר מבוצע כעת, הוא אורך זמן מכיוון שכל משרד צריך לעבור מול הספקים ולעשות זאת.

רם בלינקוב: זה כבר מבוצע כרגע.

רם בלינקוב: סטס מיסז'ניקוב: 900 מיליון שקל זה כולל מינוף של הבנקים?

רם בלינקוב: החשב הכללי שוקי אורן: לא.

רם בלינקוב: כל ספק מול הממשלה צריך להעמיד ערבויות בנקאיות לביצוע.

רם בלינקוב: אנחנו מפחיתים את הערבויות הבנקאיות שהספקים צריכים להעמיד.

רם בלינקוב: המשמעות של זה היא שבאותו רגע מתפנה לו המסגרת בבנק, ללא מכפיל.

רם בלינקוב: בדרך כלל, במערכות בנקאיות, מול ערבויות הם לוקחים ביטחונות.

רם בלינקוב: בנוסף לכך אנחנו הקלנו את כל הנושא של שעבוד חוזים של הממשלה כדי שניתן יהיה לשעבד אותם.

רם בלינקוב: במערכת בנקאית הממשלה משלמת.

רם בלינקוב: יש כאלה שטענו שבאיחור, אבל הממשלה לא משלמת באיחור.

רם בלינקוב: אנחנו משלמים תוך 30 יום, ולכן החוזים האלה ניתנים לשעבוד.

רם בלינקוב: זה גם נושא שאנחנו הקלנו אותו עכשיו.

רם בלינקוב: זה כבר בוצע.

רם בלינקוב: הדברים הנוספים זה הקמה של קרן לעסקים בינוניים והרחבה של הקרן לעסקים קטנים.

רם בלינקוב: יש קרן לעסקים קטנים שפועלת, היא פועלת היטב.

רם בלינקוב: הקרן הזאת הורחבה, אנחנו כבר יצאנו בשבוע שעבר במכרז להרחבה.

רם בלינקוב: רק לידיעתכם.

רם בלינקוב: הקרנות האלה מבוצעות בדרך שיש פיקדון של המדינה שהולך לבנק – זאת לא ערבות – והפיקדון הזה ממונף על-ידי הבנק.

רם בלינקוב: כלומר, על הכסף שהמדינה שמה, הבנק ממנף.

רם בלינקוב: אמנון כהן: למה פיקדון?

רם בלינקוב: החשב הכללי שוקי אורן: הסיבה שזהו פיקדון, מכיוון שכאן מדובר בכסף בסיכון גבוה.

רם בלינקוב: ראובן ריבלין: איך זאת לא ערבות מדינה, תסביר לי .

רם בלינקוב: החשב הכללי שוקי אורן: זאת לא ערבות מדינה; זהו פיקדון.

רם בלינקוב: סטס מיסז'ניקוב: למה זה בסיכון גבוה?

רם בלינקוב: קריאה: זה יותר מערבות מדינה.

רם בלינקוב: החשב הכללי שוקי אורן: אנחנו מפקידים כסף בבנק.

רם בלינקוב: הכסף שלנו ממונף היום בעסקים הקטנים פי 6.

רם בלינקוב: כלומר, על מאה ומשהו מיליון שאנחנו כבר שמנו בבנקים – ועכשיו הוספנו – יש כ- 800 מיליון אשראי.

רם בלינקוב: בהלוואה הבודדת, אנחנו 70% מהסיכון של ההלוואה.

רם בלינקוב: זה אומר שאם יש לקוח שלא מחזיר את ההלוואה, המדינה היא זאת שמשלמת 70% מההלוואה עצמה.

רם בלינקוב: זה אומר שאנחנו ראשונים בסיכון.

רם בלינקוב: סטס מיסז'ניקוב: בזמן המלחמה, ה"דיפולט" היה 2% - בזמן מלחמת לבנון השנייה.

רם בלינקוב: על מה אתה מדבר, על איזה סיכון?

רם בלינקוב: החשב הכללי שוקי אורן: צריך לזכור, עדיין בשנה של מלחמת לבנון, הצמיחה בישראל היתה מעל 5%.

רם בלינקוב: בוא לא נשכח את העניין הזה.

רם בלינקוב: נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: בזכות הסיוע של הממשלה.

רם בלינקוב: החשב הכללי שוקי אורן: היתה תקופת גישור קצרה שלאחריה הכלכלה צמחה.

שלי יחימוביץ': כל זה דרך קרנות פרטיות?

שלי יחימוביץ': החשב הכללי שוקי אורן: לא.

שלי יחימוביץ': זה בבנקים.

שלי יחימוביץ': ואיפה נכנסות לתמונה הקרנות הפרטיות?

שוקי אורן: צריך לקחת בחשבון.

שוקי אורן: אתה מדבר על סטטיסטיקה של שיעורי "דיפולט" בכלכלה, ואנחנו לא מדברים עכשיו על הכלכלה; אנחנו מדברים על השוליים של הכלכלה.

שוקי אורן: מי שניגש לקרנות האלה זה מי שהיום לא יכול לקבל אשראי בבנק שלו, ולכן מראש אנחנו יודעים שרמת הסיכון כאן היא גבוהה יותר.

שוקי אורן: זה דבר שצריך לקחת בחשבון.

שוקי אורן: ירדנה קרויצוירט: בעקבות כך, 3.500 אנשים מ"תקשוב" יפוטרו.

שוקי אורן: אנחנו נהיה בלי פרנסה ומוכנים לזרוק אותנו ללשכת האבטלה במקום לעבוד - - - היו"ר אבישי ברוורמן: רבותי, אני אומר לכם, אני אוציא.

שוקי אורן: גברתי, הדיון כאן יתקיים, נעלה את כרמיאל.

שוקי אורן: אני מבקש.

שוקי אורן: ירדנה קרויצוירט: אני מאוד רוצה לומר את מה שיש לי להגיד - - - היו"ר אבישי ברוורמן: אז בבקשה, לא עכשיו.

שוקי אורן: לא עכשיו.

שוקי אורן: ירדנה קרויצוירט: - - -

אבישי ברוורמן: אדוני, אני מבקש שתוציא אותה החוצה.

אבישי ברוורמן: ירדנה קרויצוירט: לי מאוד חורה שאני אולי עוד מעט – אחת מ- 3,500 איש – עומדת להיות בחוץ; בלי פרנסה, בלי אפשרות - - - היו"ר אבישי ברוורמן: בבקשה, אני מבקש.

אבישי ברוורמן: אני לא יכול.

אבישי ברוורמן: אחמד טיבי: אני מבקש לא להוציא אותה.

אבישי ברוורמן: אני מבקש לא להוציא אותה.

אבישי ברוורמן: ירדנה קרויצוירט: למה להוציא אותי?

אבישי ברוורמן: כי אני מדברת בקול העם?

אבישי ברוורמן: אני מדברת בקול העם הפשוט?

אבישי ברוורמן: אני רוצה לומר את מה שיש לי להגיד.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: את תקבלי את רשות הדיבור.

אבישי ברוורמן: ירדנה קרויצוירט: אני בטוחה שלא יתנו לי את רשות הדיבור, אתם מדברים על זמן מוקצב.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: את תקבלי את רשות הדיבור.

אבישי ברוורמן: ירדנה קרויצוירט: תן לי את רשות הדיבור, לומר את מה שלי כואב מתוך הלב, על כך שאולי אני אהיה ברחוב, לילדים שלי לא תהיה בעצם אפשרות שאני אוכל לפרנס את המשפחה שלי בכבוד.

אבישי ברוורמן: אני לא רוצה להגיע ללשכת האבטלה.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לפרנס את המשפחה שלי בכבוד.

אבישי ברוורמן: גם אם זה בשכר מינימום, אני רוצה להביא את הפרנסה שלי בכבוד, לא רוצה להגיע ללשכת האבטלה.

אבישי ברוורמן: אורית נוקד: אולי באמת תהיה התייחסות לעניין.

אבישי ברוורמן: ירדנה קרויצוירט: אני מוכנה לעבוד.

אבישי ברוורמן: אני הגעתי מכלום.

אבישי ברוורמן: מכלום.

אבישי ברוורמן: אני 12 שנה לא עבדתי, והגעתי למצב ש"תקשוב" קיבלו אותי למרות כל המצב המשפחתי שלי – שאני ממש לא רוצה להיכנס אליו עכשיו – למרות זה הם נתנו לי להתחיל מכלום ולהגיע גבוה ביותר בתוך החברה, וזה עדיין בשכר מינימום, אבל לפחות, לפחות יש לי פרנסה ואני מביאה אותה בכבוד, והילדים שלי לא מתביישים.

אבישי ברוורמן: פשוט שאני לא אהיה מובטלת, אני לא רוצה להגיע למצב של אבטלה, גם אם אני מביאה רק את ה- 2,000 שקל.

אבישי ברוורמן: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: זה הדיון האמיתי, על זה אנחנו רוצים תשובות מהאוצר, מה האוצר עושה בעניין הפיטורים.

אבישי ברוורמן: זה הדיון האמיתי – מה קורה עם המפוטרים.

קריאות: - - -

ירדנה קרויצוירט: לא רוצה ללכת ללשכת האבטלה.

ירדנה קרויצוירט: אבטלה זה רק שישה חודשים.

ירדנה קרויצוירט: קריאות: - - -

ירדנה קרויצוירט: אתה יושב פה על בטוח, אני לא יושבת על בטוח.

אבישי ברוורמן: רבותי, אנחנו תיכף נדון בנושא האבטלה.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: ירדנה קרויצוירט: אני תמיד הייתי מסתכלת על התוכנית של שלי, שהיתה אומרת "שלא יעבדו עליכם", אז סליחה, אתם "עובדים" עלינו - - -

שלי יחימוביץ': לא, לא.

שלי יחימוביץ': זה נחמיה שטרסלר.

קריאות: - - -

שלי יחימוביץ': הדברים שאת אומרת הם הדברים הכי חשובים שנאמרו כאן עד עכשיו.

שלי יחימוביץ': אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, הערה לסדר, ברשותך.

שלי יחימוביץ': היות והנושא הזה הוא נושא שכמעט כל חברי הכנסת רוצים לדבר עליו – נושא חברת "תקשוב" והפועלים והמפוטרים – אז אנא, שמישהו יתייחס כדי לתת מענה לאנשים האלה וכדי לאפשר לנו לדעת איך נצביע בסופו של דבר.

שלי יחימוביץ': אורית נוקד: נכון.

שלי יחימוביץ': ומדובר גם בצפון.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: תודה רבה.

שלי יחימוביץ': שוקי, בבקשה.

שלי יחימוביץ': החשב הכללי שוקי אורן: מעבר לעסקים הקטנים, יצאנו עכשיו בתוכנית ראשונה בתחום העסקים הבינוניים.

שלי יחימוביץ': רק להזכירכם – בעסקים קטנים מדובר על עסקים במחזור של עד 22 מיליון שקלים והלוואות עד חצי מיליון שקל.

שלי יחימוביץ': למעשה, יצאנו אתמול כבר בפנייה לבנקים במכרז לביצוע הלוואות לעסקים בינוניים, כאשר כאן מדובר בהיקף רחב יותר גם של ההלוואות.

שלי יחימוביץ': אמנון כהן: למה צריך מכרז?

שלי יחימוביץ': למה לא כולם?

שלי יחימוביץ': החשב הכללי שוקי אורן: אני אגיד לך בדיוק למה.

שלי יחימוביץ': במכרז יש יתרונות גדולים.

שלי יחימוביץ': אחד הדברים שאנחנו מנסים לייצר – הרי קל מאוד לבוא ולהגיד בתקופה כזאת: שהממשלה תחליף את הכלכלה.

שלי יחימוביץ': שהממשלה תהיה זאת שתעמיד את האשראי לכולם, שהממשלה תהיה זאת שתשקיע בכל החברות, אבל אני חושב שבנושא הזה אנחנו מהר מאוד יכולים להגיע לנזקים אדירים.

שלי יחימוביץ': לכן, אנחנו צריכים לפעול בדרך שתייצר מנופים.

שלי יחימוביץ': זאת בדיוק הסיבה לכך שאנחנו עושים כזה מכרז, אנחנו רוצים למנף את הכסף.

שלי יחימוביץ': נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: כולם מוכנים למנף כפול 5, בלי מכרז.

שלי יחימוביץ': לא צריכים מכרזים.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: מר ברוש, זמנך יגיע.

שלי יחימוביץ': אמנון כהן: ייקח לו שלושה חודשים להכין את המכרז.

שלי יחימוביץ': החשב הכללי שוקי אורן: סליחה, המכרז יצא, ותוך שבועיים ייבחר הזוכה.

שלי יחימוביץ': המכרז כבר יצא, תוך שבועיים ייבחר הזוכה.

שלי יחימוביץ': אני חייב להדגיש – אנחנו כאן רוצים להמריץ את המערכת כולה, ולייצר המרצה זה במסגרת תחרות.

שלי יחימוביץ': כשאומרים שיש קיפאון אשראי, חלק מקיפאון אשראי נובע מכך שאין תחרות.

שלי יחימוביץ': כולם עם אותם כללים קשים, כולנו מוכנים לתת את האשראי, אין תחרות.

שלי יחימוביץ': המכרז הזה יתן את המנוף לייצור התחרות.

שלי יחימוביץ': זה יגרום לכך שגם בנקים שלא זכו במכרז, אם יש להם לקוח שאומר להם: אני עכשיו הולך לבנק שבערבות המדינה, פתאום חושבים אחרת, ואנחנו נאפשר גם חלקית מחזוּר אשראי.

שלי יחימוביץ': אני חוזר ואומר: אנחנו נאפשר חלקית מחזוּר אשראי בבנקים אחרים.

שלי יחימוביץ': זה לא יהיה רק לאשראי חדש, בדיוק לצורך הזה.

שלי יחימוביץ': כפי שאמרתי, ההיקף המיידי שאנחנו יוצאים הוא היקף של מכרז על 200 מיליון שקלים, שאנחנו מעריכים שיכול להיות ממונף לסדר גודל של מיליארד, כאשר בהמשך הדרך אנחנו נראה כיצד אנחנו מתקדמים.

שלי יחימוביץ': אפשר להתווכח על הסכומים, אבל זה דבר שאנחנו יוצאים אתו עכשיו מיידית, יצאנו למעשה אתמול.

שלי יחימוביץ': אמנון כהן: ואם יצטרכו עוד כסף, אתם תוסיפו יותר מאוחר?

שלי יחימוביץ': החשב הכללי שוקי אורן: לפי הצרכים, אנחנו נראה.

שלי יחימוביץ': הרי אנחנו מטפלים כאן במשבר שהוא מתפתח, אבל הכלי הזה כבר חייב להיות ואנחנו יצאנו אתו.

שלי יחימוביץ': יש דברים נוספים שרשות המסים הביאה לוועדה.

שלי יחימוביץ': המשמעות של זה היא סיוע לאותה אוכלוסייה שהיא הנפגעת הראשונה – העסקים הקטנים.

שלי יחימוביץ': הנושא של מע"מ מזומן – יש לו השלכות מאוד משמעותיות לא רק בתזרים המזומנים של פירמה אלא במיוחד בתקופה שבה יש משבר, הרי אותן חברות היו צריכות לשלם את המע"מ לפני שהן גבו את החוב.

שלי יחימוביץ': עכשיו יש קושי גדול יותר לגבות את החוב; הן לא ישלמו את המע"מ אלא רק כאשר יגבו את החוב, ולכך יש משמעות מאוד גדולה.

שלי יחימוביץ': יש לכך גם משמעות כספית של הזרמה של הממשלה, של כ- 180 מיליון שקל או למעלה מכך, קרוב ל- 200 מיליון שקל הזרמה של אשראי פרמננטי.

שלי יחימוביץ': בנוסף לכך, הדיווח הדו-חודשי של חלק מהפירמות.

שלי יחימוביץ': כל אלה הם הקלה למגזר שנפגע ראשון, והכי קשה גם להגיע אליו.

שלי יחימוביץ': אני חושב שהצעדים האלה הם צעדים חשובים, והם מבוצעים מיידית.

קריאה: איפה המגזר השלישי, שנפגע ראשון?

קריאה: החשב הכללי שוקי אורן: אני עובר לנושא האשראי החוץ-בנקאי.

קריאה: אנחנו כאן שוב מדברים על כספי תקציב ולא ערבויות.

קריאה: ראובן ריבלין: הערבויות הן גם תקציב, אדוני החשב הכללי.

קריאה: כל ערבות היא תקציב.

קריאה: קריאה: אבל תקציב אחר.

קריאה: החשב הכללי שוקי אורן: קודם כול, אני שמח שאתה אומר את זה כי זה באמת מקור שהוא גם כן מוגבל.

קריאה: אתה צודק.

קריאה: ראובן ריבלין: אחרת, יש פה דבר שהוא לא ברור לחלוטין.

קריאה: החשב הכללי שוקי אורן: מבחינת ניהול הסיכונים, ערבויות מדינה ניתנות כאשר הסיכון הוא מופחת, ולכן כאן, בכל האמצעים האלה אנחנו נוקטים בגישה של הזרמת כספים מכיוון שאנחנו לוקחים סיכון גבוה יותר.

קריאה: אותו דבר כאן.

קריאה: בנושא של הקרנות על האשראי החוץ-בנקאי צריך לקחת בחשבון.

קריאה: יש היום בישראל היקפים של מאות מיליארדים שגויסו בשנים האחרונות – מאות מיליארדים שגויסו בשוק ההון הישראלי – וכפי שאמרתי, הנושא הזה הוקפא.

קריאה: אין אפשרות למחזר, וכל חברה – אין חברה בעולם שעובדת על כך שהיא תחזיר את כל החוב.

קריאה: חברות תמיד ממחזרות את החוב, כך הן חיות.

קריאה: השוק הזה כרגע נמצא בכשל אמיתי.

קריאה: חלק מזה יטופל על-ידי קציני אשראי; החלק האחר זה איך אנחנו מזרימים חמצן לשוק הזה.

קריאה: אנחנו רוצים לעשות זאת בשיתוף עם החיסכון הפנסיוני.

קריאה: מה זה אומר בשיתוף עם החיסכון הפנסיוני?

קריאה: יוקמו קרנות השקעה.

קריאה: הקרנות האלה הן קרנות שהממשלה תשקיע בהן כסף, בסיכון ראשון.

קריאה: כלומר, בדומה למה שאמרתי קודם על העסקים הקטנים, גם כאן הכסף של המדינה יהיה בסיכון הראשון, ובנוסף, הכסף הזה ימונף.

קריאה: שוב, אנחנו מנסים לייצר מנוף גדול יותר.

קריאה: על אותם 5 מיליארד, אנחנו מעריכים שאפשר יהיה לגייס סדר גודל של 15-10 מיליארד נוספים.

קריאה: הסכומים האלה למעשה ישמשו מול חברות שהנפיקו אגרות חוב, למחזר חובות שלהן.

קריאה: בחלק מן המקרים אף להעמדת אשראי חדש – זה יכול להיות כנגד קבלת מניות, זה יכול להיות כנגד כל אמצעי שהמנהלים של הקרנות האלה יראו, כאשר בסופו של דבר אנחנו בקרנות האלה רוצים להשיג שלוש מטרות.

קריאה: המטרה הראשונה היא לא "להרוג" את שוק ההון.

קריאה: היום מדברים הרבה מאוד דברים שליליים על שוק ההון, אבל צריך לזכור שזה שוק שבכל זאת תרם משהו לצמיחה המאוד גדולה שהיתה בישראל בשנים האחרונות, ואסור "להרוג" אותו.

קריאה: שנית, מדובר על סיוע לחברות שפועלות שם, שאגרות החוב שלהן נמצאות שם.

קריאה: שלישית, מכיוון שהשותפים שלנו יהיו החיסכון הפנסיוני, בדרך הזאת אנחנו גם נייצר ערך דרך השוק עצמו ונייצר ערך בכך שהממשלה לוקחת את הסיכון הראשון, כלומר הממשלה נותנת תשואה נוספת מהבחינה הזאת לשותפים.

קריאה: חיים אורון: כמה אחוזי תשואה בסיכון הזה?

קריאה: החשב הכללי שוקי אורן: מכיוון שיהיה מינוף, הכסף שלנו חוזר אחרון.

קריאה: חיים אורון: לא, לא.

קריאה: חוזר אחרון.

קריאה: מאפס, משני אחוז, מארבעה אחוז?

קריאה: החשב הכללי שוקי אורן:

קריאה: אחרי שהשותפים יחזירו לעצמם תשואה של איגרת חוב ממשלתית, אז אנחנו נתחיל לקבל את חלקנו בחזרה, כאשר עדיין בחלוקה של הכספים יהיה חלק נוסף שילך לקופות.

קריאה: חיים אורון: מי ערֵב לאיגרת החוב הממשלתית שיחזירו?

קריאה: אם לא יחזירו?

קריאה: מי ערב על החזרת התשואה של איגרת החוב הממשלתית?

קריאה: החשב הכללי שוקי אורן: אני רוצה להסביר.

קריאה: חיים אורון: קרן פנסיה תיקח איגרת חוב ממשלתית.

קריאה: החשב הכללי שוקי אורן: אין פה הנפקה של איגרות חוב ממשלתיות.

קריאה: מה שיש זה הקמה של קרנות.

קריאה: הקרנות האלה יגייסו הון.

קריאה: חלק אחד שהן יגייסו יהיה מהמדינה, זה מה שאנחנו מבטיחים כאן.

קריאה: החלק האחר שהן יגייסו יהיה מקופות גמל, מקרנות פנסיה.

שלי יחימוביץ': זה לא אג"חים?

שלי יחימוביץ': החשב הכללי שוקי אורן: מביטוחי מנהלים.

שלי יחימוביץ': את הכסף שהן יגייסו ישימו באותה קרן.

שלי יחימוביץ': עכשיו כולם שותפים בקרן – זה כמו יחידות השתתפות.

שלי יחימוביץ': מאותו רגע הקרן מתחילה לפעול בשוק.

שלי יחימוביץ': חיים אורון: יש לה רצפה או אין לה רצפה?

שלי יחימוביץ': החשב הכללי שוקי אורן: אין לה רצפה.

שלי יחימוביץ': חיים אורון: אם אין לה רצפה, יכול להיות שבעוד חמש שנים יתברר שזה איננו.

שלי יחימוביץ': חיים כץ: זה הקטע של הרשת, אפס אחוז תשואה.

שלי יחימוביץ': הוא נותן רק הצמדה, אין רשת בכלל.

שלי יחימוביץ': הוא עוד יגייס לנו וישדוד את מה שיש.

שלי יחימוביץ': יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: עוד יקח את הכסף ועוד יגמרו.

שלי יחימוביץ': חיים כץ: כן, הוא יקח מה שאין.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת כץ.

אבישי ברוורמן: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: העובדים נותנים רשת לממשלה.

אבישי ברוורמן: חיים כץ: נכון, זה בדיוק מה שקורה.

אבישי ברוורמן: בדיוק.

אבישי ברוורמן: אפס אחוז תשואה.

אבישי ברוורמן: החשב הכללי שוקי אורן: הקרן הזאת, יחד עם החיסכון הפנסיוני, ישקיעו באותם נכסים שהם היום כולם מושקעים בהם.

אבישי ברוורמן: צריך לזכור שהחיסכון הפנסיוני בישראל – אותו חיסכון שהוא סחיר – מחזיק 40% מהנכסים שלו באגרות חוב של חברות.

אבישי ברוורמן: המשמעות היא שאנחנו צריכים לטפל בתחום הזה, והקרנות האלה יטפלו בתחום הזה.

אבישי ברוורמן: אנחנו לא מכניסים אותם לנכסי סיכון חדשים, אלא זה יהיה במסגרת נכסים שהם מחזיקים ממילא, רק שבדרך הזאת גם התשואות שלהם יוכלו להיות טובות יותר וגם החברות האלה יוכלו להתקיים.

אבישי ברוורמן: צריך לזכור שיש הרבה חברות שבסופו של דבר מעסיקות עובדים בישראל, והן קיימות שם.

אבישי ברוורמן: חיים אורון: המילה הבעייתית זה "ממילא".

אבישי ברוורמן: מה זה ממילא?

אבישי ברוורמן: מישהו זרק אותם משם, יש לו שֵם ויש לו כתובת.

אבישי ברוורמן: הוא, אגב, אמר לחיים כץ להצביע בעד כל הצעה פה.

אבישי ברוורמן: הוא אמר לחיים כץ לקבל כל הצעה.

אבישי ברוורמן: חיים לא מקבל את ההוראות של ביבי, אבל זה מה שהוא אמר לו.

קריאה: הוא מתכוון לחבר הכנסת נתניהו.

קריאה: חיים כץ: הוא אמר לך שתגיד לי.

קריאה: חיים אורון: אמר לי, בתקשורת: כל הצעה תקבל.

קריאה: ביבי אמר לקבל את כל הצעות הממשלה.

קריאה: חיים כץ פה מפר משמעת קואליציונית, עתידית.

קריאה: קריאות: - - - החשב הכללי שוקי אורן: הכלי השלישי שאנחנו רוצים להציג, כפי שאמרנו קודם, יש את הטיפול הממוקד גם באשראי הבנקאי לעסקים קטנים ובינוניים.

קריאה: צריך לזכור שהאשראי בישראל הוא בקנה-מידה מאוד גדול, קרוב לטריליון שקל, ולכן הכלי השלישי שאנחנו רוצים להציג הוא כלי שבא יותר לטפל ברמת המקרו.

קריאה: המשמעות שלו, שהמדינה תערוב – וכאן מדובר בערבות, והסיבה שמדובר בערבות זה מכיוון שרמת הסיכון של המדינה בכזה מקרה היא נמוכה מאוד – המדינה תערוב להנפקה של הון משני של בנקים שירצו בכך.

קריאה: ההון המשני הזה ירחיב את בסיס ההון.

קריאה: כפי שאתם בוודאי יודעים, כל שקל הון עצמי מאפשר לבנקים פורמלית להעמיד כמעט פי 10 אשראי.

קריאה: זה אומר ש- 6 מיליארדי שקלים, היה וינוצלו על-ידי הבנקים לגיוס הון, יאפשרו – תיאורטית, כמובן – הזרמת אשראי של בערך פי 10; 60-50 מיליארד שקל למשק.

קריאה: יהודה טלמון: איך אתה מבטיח שזה לא יהיה "היה"?

קריאה: שזה יהיה, לא היה ו...

קריאה: חיים כץ: זאת בעיה של הממשלה הבאה.

קריאה: יהודה טלמון: שלא ישמש לחיזוק ההון העצמי שלהם, אלא שהיה - - - החשב הכללי שוקי אורן: צריך כאן לזכור.

קריאה: זה בדיוק ההבדל בין להחליט שהמדינה היא זאת שתעמיד את כל האשראים במשק, או תהיה מערכת בנקאית או מערכת פיננסית חוץ-בנקאית.

קריאה: אנחנו נעמיד את המקורות האלה לרשות המערכת.

קריאה: אנחנו מייצרים מנגנונים פנימיים כדי לתמרץ – אני לא יכול לחייב; אני לא יכול לחייב בנק להעמיד אשראי – אבל אנחנו מייצרים מנגנונים כדי לתמרץ, בעיקר במחירים.

קריאה: ישנה עמלת ערבות מדינה די משמעותית בהנפקה עצמה שעושים.

קריאה: אנחנו נחזיר עד שני-שלישים מהעמלה הזאת כנגד גידול באשראי בישראל.

קריאה: זה המכניזם העיקרי.

קריאה: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה לשוקי.

קריאה: יהודה, האם אתה רוצה להוסיף לגבי המיסוי?

קריאה: יהודה נסרדישי: שוקי דיבר על כך, שר האוצר הציג את זה.

קריאה: מה שמונח פה על השולחן זה להעביר אוכלוסיות ניכרות – כ- 37,000 שקל – מבסיס מזומן לבסיס מצטבר, שזה עד מחזור של 15 מיליון שקל, ואוכלוסיות נוספות, 31,000, להעביר אותן מחד-חודשי לדו-חודשי.

קריאה: העברתי לך מכתב.

קריאה: הנושא הזה דחוף מאין כמותו.

קריאה: אני מעכב את כל מהלכי המחשב – כולל מעקבים שאני צריך לעשות.

קריאה: היו"ר אבישי ברוורמן:

קריאה: אנחנו נאשר את זה היום.

קריאה: יהודה נסרדישי: אם אני לא אדפיס זאת מייד, אני לא יכול לעשות את זה.

קריאה: היו"ר אבישי ברוורמן: יבוצע.

קריאה: רמי, אתה רוצה להציג את רשת הביטחון בבקשה, את מה שסוכם בממשלה?

קריאה: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: סך הכול, החיסכון הפנסיוני – שלא כולל את קרנות הפנסיה הישנות – הוא כ- 269 מיליארדי שקלים.

קריאה: מתוך זה, קופות הגמל הן כ- 135 מיליארד; ביטוח המנהלים משתתף ברווחים- 86 מיליארד, בקרנות הפנסיה החדשות כ- 48 מיליארד.

קריאה: חיים כץ: אתה יכול להציג נתונים של אנשים, לכמת את הכסף לאנשים?

קריאה: היו"ר אבישי ברוורמן: חיים.

קריאה: חיים כץ: לא, אני רוצה לדעת.

קריאה: קבעת דיון כדי להגיד שעשית דיון?

קריאה: אני רוצה לדעת בכמה אנשים אתה נוגע.

קריאה: שמות, שמות, תביא את השמות שלהם.

קריאה: היו"ר אבישי ברוורמן: תדבר חלש, חיים.

קריאה: חיים כץ: תציג בכמה אנשים אתה נוגע וגם כמה בוותיקות.

קריאה: תגיד גם כמה בוותיקות, כמה בקופות גמל.

קריאה: תביאו מספרים של אנשים, כמויות.

קריאה: אמנון כהן: חצי מיליון בערך.

קריאה: 700 אלף.

קריאה: חיים כץ: הרבה יותר.

קריאה: על מה אתה מדבר?

קריאה: שיבוא ויגיד לי בכמה אנשים הוא נוגע.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת כץ, סיימת?

שלי יחימוביץ': אבל זאת שאלה לגיטימית לחלוטין – בכמה אנשים מדובר.

שלי יחימוביץ': בטוח אתם יודעים את זה, לא יכול להיות שאתם לא יודעים.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: סך הכול הכסף לבני 57 ומעלה הוא כ- 100 מיליארד שקלים.

שלי יחימוביץ': מייד אסביר מה זה 57, ועוד שני עוגנים שיש בתוכנית הזאת.

שלי יחימוביץ': מי שרוצה לדעת מה סך הכול החיסכון הפנסיוני – רואה למטה – הוא קרוב ל- 600 מיליארדי שקלים.

שלי יחימוביץ': מבחינת התשואות שהושגו בארץ עד לסוף אוקטובר – קופות הגמל ירדו בשיעור ממוצע כ- 16%; קרנות הפנסיה החדשות בשיעור ממוצע של 9.5%; ביטוחי המנהלים – כ- 16% אף הם.

שלי יחימוביץ': קרנות הפנסיה, בממוצע מדינות ה- OECD, ירדו בכ- 22%.

שלי יחימוביץ': קריאה: זה נכון ממתי עד מתי?

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: מה-1 בינואר עד סוף אוקטובר.

שלי יחימוביץ': תיכף נתייחס גם מה קרה עד אז.

שלי יחימוביץ': אף מדינה לא התערבה עד כה בשוק הפנסיוני, למרות שכפי שאתם רואים, הפגיעה במקומות אחרים - - - חיים אורון:

שלי יחימוביץ': מה גודל הרובד הראשון במדינות ה- OECD?

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אנחנו בדיוק כמו הממוצע.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן:

שלי יחימוביץ': כולנו יודעים שבחלק גדול מארצות אירופה וגם בארצות-הברית כל נושא הביטוח הלאומי ונושא הפנסיה ברובד הראשון, הוא שונה מישראל.

שלי יחימוביץ': לכן, ההשוואות האלה הן מאוד מאוד מטעות, ופרופסור ספיבק יכול להתייחס.

שלי יחימוביץ': שר האוצר רוני בר-און: זה ממש לא נכון.

שלי יחימוביץ': ב- OECD אנחנו בדיוק באמצע, בהשוואה הזאת, בפרמטר המדויק הזה.

שלי יחימוביץ': אתמול זה נדון במשך רבע שעה בממשלה.

שלי יחימוביץ': השרה יולי תמיר התעניינה בכך, לרבות שמות הארצות.

שלי יחימוביץ': היא רצתה לדעת לא רק איפה אנחנו ניצבים בתוך הגרף.

שלי יחימוביץ': חבל שאין לכם כאן את השקף הזה.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: מבחינת שיעור התשואה שהושג משנת 1999 ועד סוף 2007 – במונחים נומינליים הוא מגיע לכ- 9% במונחים שנתיים, ו- 7% במונחים ריאליים.

שלי יחימוביץ': זה מה שהושג משנת 99' עד סוף 2007.

עופר עיני: למה מ- 99'?

עופר עיני: למה אתה לא מראה מ- 2003, מהשינוי?

עופר עיני: ב- 99' היה אג"ח מיועדות.

עופר עיני: תלך מ- 2003, מהרגע שבו עשיתם את השינוי ו"תקעתם" את האנשים.

עופר עיני: משם תמדוד את זה, שם תגיד לנו מה המצב.

עופר עיני: היו"ר אבישי ברוורמן: מ- 2003, מה המצב?

עופר עיני: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: מ- 99' עד 2003 יש אג"ח מיועדות, היתה הגנה.

עופר עיני: מה קרה מאז?

עופר עיני: חיים אורון: עופר, זה הכי פשוט.

עופר עיני: תשווה את זה לישנות - כמה היתה הירידה בישנות וכמה הירידה בחדשות.

עופר עיני: ראובן ריבלין: 2003 זאת השנה שבה מדינת ישראל הצילה את כל המפולת שההסתדרות הביאה.

שלי יחימוביץ': אפילו ביבי אומר שזה לא נכון.

שלי יחימוביץ': אפילו ביבי אומר שהקרנות היו במצב טוב, והוא רק ניצל את ההזדמנות כדי להוציא אותן לבורסה.

שלי יחימוביץ': ביבי בעצמו, בקולו, בראיונות אתו, אני אביא לך את הריאיון אתו.

שי חרמש: הנה, זה פה, כתוב פה מילה אחר מילה.

שי חרמש: ביבי אומר: "ניצלתי הזדמנות לייצר שוק אג"ח בישראל.

שי חרמש: "

שלי יחימוביץ': בדיוק.

שלי יחימוביץ': בריאיון שמתפרסם באתר שלו הוא אומר: הקרנות היו במצב טוב, ניצלתי את ההזדמנות.

שלי יחימוביץ': זה מה שהוא אומר, בריאיון אתו שהוא מפרסם באתר שלו.

שלי יחימוביץ': קריאות: - - -

שי חרמש: מי הכניס אותנו לשם, חיים?

שי חרמש: חיים כץ: זה לא משנה.

שי חרמש: לא משנה מי הכניס?

שי חרמש: חיים כץ: לא.

אבישי ברוורמן: רבותי.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת כץ, אני קורא לך לסדר.

שלי יחימוביץ': חיים, אתה תגיד שזה לא משנה.

שלי יחימוביץ': אתה היחיד שאמרת לו לא לעשות את זה, אז אתה אומר עכשיו "זה לא משנה"?

שלי יחימוביץ': אתה היחיד שצעקת.

שלי יחימוביץ': חיים כץ: אבל אני רוצה עכשיו לפתור את הבעיה.

שי חרמש: חיים, מי שהולך עם חמאה על הראש, לא הולך בשמש.

שי חרמש: קריאות: - - - היו"ר אבישי ברוורמן: רבותי.

חיים כץ: אתם תמכתם ללכת לבורסה.

חיים כץ: אתה, ושר האוצר שלך חייך – עמד וחייך, הוא לא הבין.

חיים כץ: הוא עמד וחייך, אמרתי: תגדילו את ההשקעות.

חיים כץ: הוא עמד וחייך וצחק – אני לא רוצה להגיד לך איך הוא צחק.

חיים כץ: אמרתי:

חיים כץ: בחיסכון ארוך לא צריך תשואה יומית, כל יום יש תשואה.

חיים כץ: חיסכון ל- 40 שנה, כל יום תשואה?

חיים כץ: הוא עמד וחייך.

חיים כץ: אין לו מושג מה שקורה שם.

חיים כץ: שלמה מולה: - - -

שי חרמש: מי יצר את המנגנון הזה?

חיים כץ: מה זה משנה - - - קריאות: - - -

שלי יחימוביץ': משנה מאוד.

שלי יחימוביץ': חיים כץ: עמד וחייך, לא הקשיב - - -

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת כץ, הפטיש נשבר.

אבישי ברוורמן: אני בן של נגר ולא יכול להתגבר עליך.

אבישי ברוורמן: חיים כץ: תשואה יומית כל יום.

אבישי ברוורמן: עשה בורסה מהשוק הזה, הימר על הזכות - - - היו"ר אבישי ברוורמן: חבר הכנסת כץ, הפריימריז בליכוד נגמרו.

שלי יחימוביץ': מה הקשר לפריימריז?

שלי יחימוביץ': לאנשים יש פה עמדות.

שלי יחימוביץ': לחיים כץ היתה העמדה הזאת גם קודם.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: רבותי, אני מבקש.

שלי יחימוביץ': רמי, תמשיך כי אני רוצה להתקדם.

שלי יחימוביץ': בבקשה.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: לעניין האג"ח המיועדות, לכל מי שאומר שכאילו אין אג"ח מיועדות – או שהוא לא יודע, או שהוא מטעה.

שלי יחימוביץ': גם היום, בקרנות הפנסיה – הן הוותיקות והן החדשות – יש 30% אג"ח מיועד.

שלי יחימוביץ': כי הוא לא הספיק לבצע את זממו, זה הכול.

שלי יחימוביץ': חיים כץ: איזה תשואה?

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן:

שלי יחימוביץ': אני מבקש להפסיק עם קריאות הביניים.

שלי יחימוביץ': בבקשה.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: קודם כול, על מנת לדייק.

שלי יחימוביץ': שנית, אני לא בטוח שאם היינו לוקחים דווקא את השנה שהוצעה לנו פה, באמת הנתונים היו תומכים בכל מי שחושב - - - יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: למה?

שלי יחימוביץ': תשווה בין הוותיקות לחדשות ותראה את ההבדל – 17%.

שלי יחימוביץ': זה בדיוק העניין, זה בדיוק מה שלקחתם לעובדים, 17%.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: זה פשוט לא נכון.

שלי יחימוביץ': יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: אני אשלח לך את הנתונים.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אתה זורק מספרים באוויר, זה פשוט לא נכון.

שלי יחימוביץ': חיים כץ: 35% מהאג"חים הוא "שחט" בחמש שנים.

שלי יחימוביץ': אם זה היה קורה עוד חמש שנים, זאת היתה "שחיטה" מוחלטת של כל הגמלאים ושל כל האנשים.

שלי יחימוביץ': יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: מה שאתה אומר: ביבי התחיל, ורוני ממשיך.

שלי יחימוביץ': חיים כץ: נכון - - -

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת כץ, אני מבקש ממך.

אבישי ברוורמן: אני קורא אותך לסדר.

שלי יחימוביץ': זה לא מליאה.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן:

שלי יחימוביץ': אני יכול להרחיק פה שלוש פעמים ולהוציא.

שלי יחימוביץ': רבותי, אני מבקש סדר.

שלי יחימוביץ': בבקשה.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: מבחינת היקפי המשיכות, האם יש פאניקה?

שלי יחימוביץ': נדמה לי שהפאניקה היא לא אצל הציבור אלא במקומות אחרים.

שלי יחימוביץ': ממוצע המשיכות בין ינואר לאוגוסט 2008 היה כ- 100 מיליוני שקלים ליום.

שלי יחימוביץ': בשיא המשבר, על-פי נתוני אגף שוק ההון, הוא הגיע ל- 150 עד 220 מיליון, ומתחילת דצמבר הוא בין 100 ל- 150 מיליוני שקלים משיכות ליום בקופות הגמל.

שלי יחימוביץ': המסר העיקרי שאנחנו רוצים להביא – וזה הוצג גם אתמול בממשלה – הוא הצורך להסדיר את הענף.

שלי יחימוביץ': כלומר, ככל שאדם מתבגר ומגיע קרוב לגיל פרישה, אנחנו רוצים שהחסכונות שמופקדים עבורו בקופות השונות יועברו לאפיקים יותר ויותר סולידיים.

שלי יחימוביץ': מצד אחד כמובן, התשואות במצב כזה תהיינה נמוכות יותר, מצד שני יחול עליו סיכון קטן יותר.

שלי יחימוביץ': ולכן, אגף שוק ההון לקח על עצמו להשלים את הרפורמה הזאת בתוך חצי שנה.

שלי יחימוביץ': אני רוצה להדגיש שהרפורמה הזאת היא דבר שעובדים עליה כבר למעלה משנה באגף שוק ההון, ואנחנו נהיה מסוגלים במחצית השנה הבאה בערך להציג רפורמה אחת כוללת לגבי שינוי מסלולי ההשקעה בהתאם לגיל החוסך או החוסכת.

שלי יחימוביץ': עיקרי הרשת: יש פה כמה עוגנים מאוד חשובים – זה לא שנלקחו במקרה מספרים.

שלי יחימוביץ': הרשת מיועדת ראשית – בניגוד למה שכתוב פה, ותכף אסביר – לבני 60 ומעלה.

שלי יחימוביץ': מדוע נלקח המספר 60?

שלי יחימוביץ': כי בגיל 60 הכספים בקופות הגמל הופכים לנזילים.

שלי יחימוביץ': מדוע למרות זאת כתוב שמדובר על חוסכים בגילאי 57 ומעלה?

שלי יחימוביץ': זוהי תוכנית שיש לה הוראת שעה למשך שלוש שנים, ולכן בתוך השלוש שנים הללו , מי שייכנס לתוך גיל ה-60 וזה יחול עליו אלה אנשים שהם בגיל 57 ומעלה.

שלי יחימוביץ': ראובן ריבלין: 57 היום.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: ומעלה.

ראובן ריבלין: לא שיהיו בשנה הבאה.

ראובן ריבלין: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: ומעלה.

ראובן ריבלין: ראובן ריבלין: שלא תהיינה אי-הבנות.

ראובן ריבלין: הואיל וזוהי הוראת שעה, זה מי שהוא ב- 57 היום; אם הוא יהיה בעוד שנה בן 57, זה לא יחול עליו.

ראובן ריבלין: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: לא.

ראובן ריבלין: אני מקבל פה הערה מסגן הממונה על שוק ההון, שהיקף התשואה הריאלית הממוצעת משנת 2003 הוא 3.7%.

ראובן ריבלין: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: תשווה לוותיקות.

ראובן ריבלין: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: לכן, אני מציע להירגע.

ראובן ריבלין: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: אל תטעה גם פה את הציבור.

ראובן ריבלין: אם כבר אמרת, זה על השקל הראשון, אבל יש הפקדות חודשיות.

ראובן ריבלין: רק על הראשון.

ראובן ריבלין: אל תציג מצג שווא .

ראובן ריבלין: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אני עשיתי מה שביקשת.

עופר עיני: תשווה לוותיקות, ותתקשר לסגן הממונה על שוק ההון שישווה לוותיקות ויודיע לחברי הוועדה את התוצאה.

עופר עיני: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אני מצטער שהנתונים שהצגתי לא תמכו בתיאוריה שלך, אני ממש מתנצל על כך.

עופר עיני: חיים כץ: עופר, זה מאוקטובר 2003.

עופר עיני: לא מינואר.

עופר עיני: מאוקטובר 2003.

עופר עיני: עד אוקטובר היו אג"חים.

שלי יחימוביץ': נכון.

שלי יחימוביץ': יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: מרגע השינוי, מאוקטובר 2003 להיום, בוא נראה מה קרה.

שלי יחימוביץ': אנחנו חישבנו את זה עבורו – 17%.

רם בלינקוב: מועד מימוש ההגנה הוא בגיל הפרישה – בגיל 67 עבור גברים, בגיל 64 עבור נשים.

רם בלינקוב: ההצטרפות לתוכנית ההגנה היא וולונטרית והיא במועד המימוש, וזאת נקודה מאוד חשובה.

רם בלינקוב: אתה לא צריך להחליט היום, אתה צריך להחליט בשנים שבהן תגיע לגיל הפרישה.

רם בלינקוב: מדוע זה חשוב?

רם בלינקוב: מכיוון שבאופן תיאורטי, אדם כבר היום יכול – כשהוא מגיע לגיל 60 – לקחת את הכספים ולשים אותם במסלול סולידי.

רם בלינקוב: יש מסלולים קיימים סולידיים.

רם בלינקוב: אבל, ברגע שאתה נותן לו מצד אחד הגנה בכיוון הזה, מצד שני אתה אומר לו: אתה יכול להחליט על כך רק בעוד שנים, כשתגיע לגיל הפרישה, אתה מאפשר לו ליהנות מהאפשרות הפוטנציאלית שהכסף הזה ישא תשואה ריאלית, ולא ללכת למסלול סולידי, שאז יש לו רק סולידי.

רם בלינקוב: לכן, הוא בעצם קיבל פה אופציה בחינם, שהיא שווה הרבה מאוד כסף.

רם בלינקוב: אנחנו מבטיחים את הקרן הזאת שהיא צמודה למדד, וסכום ההשלמה נקבע לפי הפער שבין הקרן הצמודה לבין הקרן בפועל, או לפי שווי הקרן לפי מדד – זה benchmarking כזה שהמטרה שלו למנוע את ה- moral hazard או כפי שהוא נקרא בעברית סיכון מוסרי.

רם בלינקוב: ולבסוף, הוא מושך את החיסכון המוגן בדרך של קצבה, באופן טבעי.

רם בלינקוב: חיים כץ: אם יש לו קופת גמל והוא רוצה למשוך את זה הוני?

רם בלינקוב: הוא יהפוך את זה לקצבתי?

רם בלינקוב: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: כן.

רם בלינקוב: חיים כץ: הוא רוצה את הכסף.

רם בלינקוב: הוא לא רוצה להפוך את זה לקצבתי, אז אתה מכניס את תקנה מספר 3 פה?

רם בלינקוב: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אם הוא רוצה את הכסף, הוא יכול לקחת אותו כבר היום.

רם בלינקוב: אף אחד לא מונע ממנו, זה עומד לרשותו.

רם בלינקוב: סטס מיסז'ניקוב: הוא ישלם את המס.

רם בלינקוב: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: הוא לא משלם מס.

רם בלינקוב: הוא יכול לקחת את זה היום כבר, לבריאות שיהיה לו.

רם בלינקוב: אורית נוקד: למה מועד מימוש ההגנה לנשים זה 64 ולא 62?

שלי יחימוביץ': כי עלה גיל הפנסיה.

שלי יחימוביץ': אורית נוקד: לא, הוא עלה ל- 62.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: יש פה מספר נקודות נוספות, כשהמטרה של חלק מהן זה לתת הגנה עודפת לאותם חוסכים מבוגרים יותר.

שלי יחימוביץ': קודם כול, צריך לפחות שלוש שנים להיות בהסדר, אבל מאחר שיש אנשים – ניקח לצורך העניין גבר, וכפי שאומרים בפרסומות: כל פעם שאני מדבר על גבר זה חל גם על אישה – אז נניח שאדם הוא בן 66 ואנחנו אומרים שצריכות לחלוף לפחות שלוש שנים, יוצא שהוא כאילו צריך להמתין עם ההסדר הזה עד גיל 69.

שלי יחימוביץ': ואולם, בגיל 67 הוא כבר רוצה לחיות כמו פנסיונר רגיל.

שלי יחימוביץ': אנחנו מאפשרים למי שהגיע לגיל הפרישה למשוך 10% מהקרן המוגנת, וזה עדיין נותר מוגן.

שלי יחימוביץ': זאת אומרת, הוא מושך את ה- 10% אליו – עד 10%, אם הוא רוצה – וממשיך עם יתר התוכנית.

שלי יחימוביץ': כך יש לאותו אדם בגיל 66, כשהוא מגיע לגיל 67 – 10%, כשהוא מגיע לגיל 68 – 10%, וכשהוא מגיע לגיל 69, הוא נכנס באופן מלא לתוך ההסדר הזה.

שלי יחימוביץ': פה אני מגיע לגידור.

שלי יחימוביץ': סך הכול, החיסכון הפנסיוני שזוכה להגנה הוא כזה שלא עולה על מיליון וחצי שקלים.

שלי יחימוביץ': יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: מיליון וחצי בעוד שלוש שנים?

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: היום.

שלי יחימוביץ': מדוע הגענו למספרים האלה?

שלי יחימוביץ': הסכום המוגן הוא 750,000 שקלים, הסך הכול המוגן הוא עד מיליון וחצי שקלים.

שלי יחימוביץ': זאת אומרת, מי שהם מעל מיליון וחצי שקלים לא יקבלו הגנה.

שלי יחימוביץ': מדוע?

שלי יחימוביץ': כלום כלום ?

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: כן.

שלי יחימוביץ': מדוע?

שלי יחימוביץ': וזה חשוב.

שלי יחימוביץ': כי הם עשירים.

שלי יחימוביץ': ..

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: קודם כול, מי שיש לו מיליון וחצי שקלים הוא יותר עשיר ממי שיש לו מיליון, וכן הלאה עד אפס.

שלי יחימוביץ': יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: אתה יודע לחשב את זה להיום ?

שלי יחימוביץ': מי שיש לו יותר ממיליון וחצי, יכול להיות, אגב, שהשתכר 9,000 שקלים בחודש.

שלי יחימוביץ': הוא עשיר?

שלי יחימוביץ': הוא לא זכאי להגנה ?

רם בלינקוב: כולם.

רם בלינקוב: גם אני זכאי להגנה, למרות שיש לי יותר ממיליון וחצי.

רם בלינקוב: נו באמת.

רם בלינקוב: ..

שלי יחימוביץ': נכון, גם אתה זכאי להגנה.

שלי יחימוביץ': גם אתה זכאי להגנה.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: יש פה עניין של יכולות ושל סבירות.

שלי יחימוביץ': זאת תוכנית לעניים בלבד.

שלי יחימוביץ': לא למעמד הביניים.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: חברת הכנסת יחימוביץ', מי שבטוח לא מקבל את ההגנה זה מי שאין לו בכלל קופות.

שלי יחימוביץ': חיים כץ: אבל הוא גם לא שילם כל החיים שלו.

שלי יחימוביץ': אתה שלחת את האנשים לבורסה, אתה.

שלי יחימוביץ': אתה לקחת את האג"חים כשהלכת לבורסה.

שלי יחימוביץ': אתה פרסמת כל יום תשואות יומיות.

שלי יחימוביץ': זה לא הוא.

שלי יחימוביץ': זה ביבי.

שלי יחימוביץ': קריאות: זה ביבי - - - חיים כץ: מאה אחוז, אבל אתה חייכת.

שלי יחימוביץ': אתה כשר אוצר לא הבנת כלום.

שלי יחימוביץ': הוא חייך, אבל ביבי עשה את זה.

שלי יחימוביץ': חיים כץ: רק "חרטטתַ", עמדת על הבמה וחייכת כמו עגל.

שלי יחימוביץ': לא עשית כלום.

שלי יחימוביץ': שום דבר לא עשית.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: חבר הכנסת כץ, לא סגנון שמתאים לבית נבחרים, למרות שבית הנבחרים הזה גם הידרדר.

שלי יחימוביץ': לא מתאים.

שלי יחימוביץ': זה עובר את הגבול.

שלי יחימוביץ': מר נתניהו – תקרא לו גם את הדברים האלה ככה, למרות שהוא ממפלגתך?

שלי יחימוביץ': חיים כץ: קראתי לו בדיוק כשהוא עשה את זה.

שלי יחימוביץ': אבל בדיוק.

שלי יחימוביץ': בדיוק - -

אחמד טיבי: גם עגל?

חיים כץ: - - ורוני היה שם, והוא שמע את הצעקות שלי, הוא היה בישיבה הזאת.

חיים כץ: הוא שמע, אבל הוא לא הקשיב.

חיים כץ: הוא עושה עם היד ככה, גם היום הוא לא מבין כלום - - היו"ר אבישי ברוורמן: מספיק.

חיים כץ: חיים כץ: - - הוא לא מבין בעניין הזה בכלל, והוא "שוחט" אנשים ו"שוחט" אנשים.

חיים כץ: וכשאני אמרתי להגביל, הוא צחק.

אבישי ברוורמן: פעם ראשונה אני קורא לך לסדר.

אבישי ברוורמן: חיים כץ: הוא צחק, עמד וצחק.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: פעם שנייה אני קורא לך לסדר.

אבישי ברוורמן: אחמד טיבי: אבל הוא קרא לביבי עגל?

אבישי ברוורמן: אני לא הבנתי.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: רם בלינקוב, בבקשה להמשיך.

אבישי ברוורמן: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: המיליון וחצי שקלים וה- 750,000 אלף שקלים משקפים שני מספרים.

אבישי ברוורמן: ה- 750,000 שקל הוא אקוויוולנט מהוון של שכר מינימום, והמיליון וחצי שקלים הוא אקוויוולנט מהוון של השכר הממוצע במשק.

שלי יחימוביץ': הבנו...

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: בסך הכול מביאים בחשבון את היוון כל המקורות הפנסיוניים שעומדים לרשות החוסך.

שלי יחימוביץ': תקרת החיסכון, כפי שאמרתי יש כאן מדרגות.

שלי יחימוביץ': חוסך שסך החיסכון הפנסיוני שלו הוא ממיליון ורבע ומטה יקבל הגנה עד 750,000 שקלים, ממנה ינכו חצי משווי החיסכון הפנסיוני שלא מוגן, שזה הפנסיה התקציבית.

שלי יחימוביץ': מי שיש לו בין מיליון ורבע שקלים למיליון וחצי שקלים יקבל הגנה של עד 600,000 שקלים.

שלי יחימוביץ': אורית נוקד: כמה טפסים הוא יצטרך למלא – החוסך הזה, המסכן הזה?

רם בלינקוב: העסק הפנסיוני הוא דבר מורכב, לא אנחנו עשינו אותו מורכב.

רם בלינקוב: הוא עניין מאוד מורכב.

רם בלינקוב: מבחינת אומדן עלויות – פה אני אומר בזהירות.

רם בלינקוב: העלות תלויה באיך יתנהג השוק, מצד אחד, ומצד שני, בסך הכול החסכונות הפנסיוניים של האנשים.

רם בלינקוב: על-פי נתוני אגף שוק ההון – ואני חוזר על מה ששמעתי, זוהי עדות שמיעה – ההפקדה הממוצעת או הערך הממוצע בקופת גמל הוא בין 100 ל- 200 אלף שקלים.

רם בלינקוב: הנתונים שנמצאים בידי אגף שוק ההון הם ברמת הקופה, אין איחוד של כלל הקופות שיש לאדם.

רם בלינקוב: יכול שאדם, תהיה לו קופת גמל אחת, קופת גמל שנייה, פנסיה תקציבית ועוד חסכונות אחרים.

רם בלינקוב: אנחנו כרגע לא יודעים את ה"אגריגט" של הדבר הזה.

רם בלינקוב: לכן, אני אומר פה: אם תהיה הצטרפות מלאה, וסך הכול ירידה של 20% בשווי – אזי העלות הקיצונית היא 16.7 מיליארדי שקלים.

רם בלינקוב: היו"ר אבישי ברוורמן: בקיצון.

רם בלינקוב: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אני לא יודע להגיד.

רם בלינקוב: הקיצון השני הוא בשיעור הצטרפות של 75%, ואני מניח ששיעור ההצטרפות יהיה יותר גבוה – הקיצון השני, וירידה של רק 10%, הוא כ-6 מיליארדי שקלים.

רם בלינקוב: איך תהיה העלות, זה תלוי בהתנהגות הנכסים ובסך הכול הנכסים הפנסיוניים של האדם, שאותם אנחנו עדיין לא יודעים.

רם בלינקוב: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: רבותי, אני פותח את הדיון.

אבישי ברוורמן: אני מודה לשר האוצר, לרם בלינקוב, לשוקי אורן וליהודה נסרדישי, על ההצגה הממצה.

אבישי ברוורמן: כפי שהתייחסה כאן החברה ירדנה, הנושא הריאלי ונושא האבטלה והפיטורים הוא אחד הנושאים המרכזיים.

אבישי ברוורמן: נוסף לכך ישנם גם סקטורים אחרים, כמו המגזר השלישי – המצוקה היא קשה, ולכן אני מבקש שכל אחד יתייחס בקצרה.

אבישי ברוורמן: אני אתחיל, ופה ההערה שלי היא לשר האוצר.

אבישי ברוורמן: בשנות ה-80' היה משבר חמור ביותר.

אבישי ברוורמן: היתה פה היפר-אינפלציה, היתה גם בארגנטינה ובברזיל.

אבישי ברוורמן: כאן הצליחו למגר אותה במהירות, בארגנטינה ובברזיל נכשלו.

אבישי ברוורמן: כששאלתי בזמנו את פרופסור ברונו זכרו לברכה – אחד הארכיטקטים – הוא אמר שהמשתנה היחיד שהיה בהבדל בין ארגנטינה, ברזיל וישראל, שבישראל היתה הסכמה בין יושב-ראש ההסתדרות דאז קיסר, יושב-ראש המעסיקים דאז היה אלי הורוביץ, שבסופו של דבר – כפי שאמר שר האוצר בנאומו – רק כשעובדים ביחד אפשר לפתור בעיות.

אבישי ברוורמן: זה היה המשתנה שהביא להצלחה בישראל ולכישלון בארגנטינה ובברזיל.

אבישי ברוורמן: ולכן, עבודה בהסכמה, בהקשבה – אני חושב שהיא דבר מאוד מאוד חשוב בתקופה כל כך קשה.

אבישי ברוורמן: אני פותח עם יושב-ראש המעסיקים, לשכת התיאום – כל פעם משנים את השמות – שרגא ברוש, אני מבקש במסגרת של חמש דקות.

אבישי ברוורמן: ניסן סלומינסקי: מהי מסגרת הזמן?

אבישי ברוורמן: אני הייתי מעוניין לסיים ב- 11:30, לכל המאוחר – גם להצבעה.

אבישי ברוורמן: סטס מיסז'ניקוב: במסגרת זמן של חמש דקות לכל אחד, אנחנו לא נסיים לעולם.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: לא כל אחד חייב לדבר.

אבישי ברוורמן: מי שכבר הוסיפו על דבריו, סטס – במיוחד שהוא פופולרי בראשון-לציון – אפשר להוריד אותו.

אבישי ברוורמן: נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: אדוני היושב-ראש, ידידי חברי הכנסת, אני רוצה לפתוח קודם כול בהתנצלות.

אבישי ברוורמן: ראש הממשלה הזמין אותי בשעה 10:45.

אבישי ברוורמן: אני מקווה שהעובדה שאני אעזוב לא תיראה כחוצפה, חס וחלילה.

אבישי ברוורמן: אני מאוד מעריך את חברי הכנסת והייתי שמח להיות פה ולשמוע את כולם, אבל אני בין אלה שעדיין מכבדים את ראש הממשלה, למרות שהוא לא מינה אותי לשום תפקיד, ואם הוא הזמין צריך להיות בזמן.

אבישי ברוורמן: ראובן ריבלין: מחול לך.

שרגא ברוש: אני מניח שגם כולכם תסכימו לדבריי – גם לפתיח, גם לתוכן וגם לסגיר.

שרגא ברוש: יש פה לא מעט אנשים בחדר היום שמכירים אותי לא מעט שנים, יודעים שבכל צומת שהייתי לא פחדתי ולא היססתי להגיד את מה שאני חושב – גם אם זה לא תמיד נעם, לא לראשי ממשלות, לא לשרי אוצר, אפילו לא לחבריי ולבני משפחתי.

שרגא ברוש: יכול להיות שהיום אני הולך לראשונה לשנות ממנהגי, ולהיות בובה – ולהיות בובה, לא תאמינו של מי.

שרגא ברוש: של שר האוצר הזה.

שרגא ברוש: ולבקש מכם לאשר את התוכנית.

שרגא ברוש: ראובן ריבלין: מאה אחוז.

שרגא ברוש: נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: ואני אומר לכם שראש הממשלה הזה שמע, ושר האוצר הזה שמע ממני, לא מעט מילים קשות על העשייה ועל ההתנהגות בשנה האחרונה, או יותר נכון על אי-העשייה בשנה האחרונה.

שרגא ברוש: אני מודיע לכם שהמפוטרים – שמפוטרים כרגע במשק – רובם המכריע, לא בגלל המשבר הפיננסי שפקד את העולם בחודשיים האחרונים, אלא בגלל המשבר שאנחנו נמצאים בו בשנה כולה.

שרגא ברוש: בגלל אובדן כושר התחרות שלנו; בגלל העובדה שמפעלים סחבו וסחבו וסחבו והתמודדו, מצד אחד עם העלייה בתשומות – חומרי הגלם, שכר עבודה והיתר – ומצד שני, ירידה מאוד משמעותית בתקבולים.

שרגא ברוש: ואובדן כושר התחרות, כאשר כמובן נחתה מכה נוספת כרגע בספטמבר, והיה ברור שהולכים למיתון עולמי, אז אנשים פשוט הרימו ידיים והתחילו לצמצם עובדים.

שרגא ברוש: אבל, העובדים שמפוטרים היום – אלה ואחרים – זה מפעלים שפשוט הגיעו עד כאן.

שרגא ברוש: המפוטרים של המשבר הזה יהיו בשנה הבאה.

שרגא ברוש: ואנחנו הוצאנו תחזית גם להשנה, וזלזלו בה, ואמרנו ש- 30,000 אנשים או יפוטרו או לא ייקלטו, כתוצאה מהגידול הטבעי באוכלוסייה, ואנחנו אומרים לכם היום: 65,000 בשנה הבאה.

שרגא ברוש: האבטלה תגדל ב- 65,000 עובדים.

שרגא ברוש: הצמיחה תהיה 0.8%, הצמיחה לנפש תהיה שלילית – מינוס אחוז אחד.

שרגא ברוש: היו"ר אבישי ברוורמן: רק אל תגיד את זה במספר המדויק.

שרגא ברוש: נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: רבותי, אנחנו אומרים את מה שאנחנו אומרים, ובסוף ההיסטוריה שופטת אותנו.

שרגא ברוש: ולכן, רבותי, הזעקה היא מהלב והיא אמיתית, וצר לי שמעלים פה תוכנית שהיא קטנה, מאוחרת, מסובכת, מסורבלת, ואני אומר לכם: היא לא תגיע לאן שהיא צריכה להגיע.

שרגא ברוש: אבל, היות והיא היחידה והיות ואני לא יודע אילו שיקולים יש, אז בואו תאשרו אותה- אני מתחנן לפניכם, תאשרו אותה.

שרגא ברוש: אבל, אני מבטיח לכם דבר אחד.

שרגא ברוש: לא אני ולא יתר חבריי בלשכת התיאום, ננוח, אפילו לא לרגע אחד, עד שתבוא לפה תוכנית רצינית, אמיתית, שתיתן את אותו סיוע לכו-לם – תמנע פיטורי עובדים, תחזק את הבסיס של העסקים.

שרגא ברוש: רבותי, העולם תומך במאות מיליארדים.

שרגא ברוש: מאות.

שרגא ברוש: בין טריליונים בארצות-הברית למאות מיליארדים באירופה, כל אחד במטבע שלו.

שרגא ברוש: אז יגידו לי: בוא נשווה את הגודל.

שרגא ברוש: אז חיפשתי מדינה כדי להשוות את הגודל.

שרגא ברוש: מצאתי.

שרגא ברוש: ישנו פה הנשיא עכשיו – אוסטריה: 7 מיליון איש; 85 מיליארד אירו.

שרגא ברוש: רבותי, ורוב הכסף – לא לתמוך בבנקים באוסטריה.

שרגא ברוש: לתמוך בעסקים שלא מסוגלים לקבל אשראים בבנקים.

שרגא ברוש: מה שמדאיג אותי יותר מהכול, שהסימפטום ברור.

שרגא ברוש: שמעתי באוצר, הם יודעים שאי-אפשר לקבל כסף בבנקים.

שרגא ברוש: אז במקום לשים קרן רצינית, להפקיד בבנקים מיליארד שקל – והרי דיברתי עם מנכ"לי הבנקים; לא בטוח אם שר האוצר עשה זאת; אני דיברתי אתם, עם הגדולים שביניהם.

שרגא ברוש: הם מוכנים מייד, ברגע שיופקד המיליארד שקל, למנף את זה ל-5 מיליארד שקל.

שרגא ברוש: אמנון כהן: כל הבנקים.

שרגא ברוש: נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: כל הבנקים.

שרגא ברוש: וביום ראשון בבוקר כולם יכולים להיכנס לקחת הלוואות.

שרגא ברוש: אמנון כהן: בלי מכרזים.

שרגא ברוש: נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: בלי שום מכרזים.

שרגא ברוש: מה מכרז?

שרגא ברוש: אם ימנפו פי 5 או פי 6?

שרגא ברוש: תקבעו שפי 5.

שרגא ברוש: נגמר.

שרגא ברוש: אתם רוצים יותר כסף – שימו במקום מיליארד – מיליארד ו-100 מיליון, יהיה פי 6.

שרגא ברוש: מה הסיפור.

שרגא ברוש: סטס מיסז'ניקוב: באותם תנאי שוק.

שרגא ברוש: נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: הכסף מופקד, רבותי, לא נעלם הכסף.

שרגא ברוש: זה פיקדון שהמדינה מקבלת ריבית והצמדה עליו.

שרגא ברוש: ובעוד חמש שנים, בואו נחשוב על מקרה גרוע – כולם יפשטו רגל.

שרגא ברוש: הלך מיליארד שקל.

שרגא ברוש: אבל רבותי, המיליארד יחזור כולו, כי הריבית שהמדינה תקבל יותר גדולה מה"דיפולט" שיכול להיות – 2%, 3% "דיפולט".

שרגא ברוש: אפשר לעשות את זה בלי מכרז.

שרגא ברוש: כל הבנקים, אז אין בעיה.

שרגא ברוש: כל מי שרוצה יקבל כסף.

שרגא ברוש: פתוח, שוויוני.

שרגא ברוש: אבל מה הבעיה?

שרגא ברוש: שזה מהר וייקחו את הכסף.

שרגא ברוש: עדיף לעשות מכרז, אז עובדים עליו שלושה שבועות – הוא יצא היום, יופי – עכשיו ייבחר בנק, אני מבטיח לכם מי לא ייגש למכרז, ועכשיו כולנו נרוץ לאיזה בנק שייבחר - עם שני סניפים בארץ או ארבעה סניפים בארץ, או 14 סניפים בארץ - כולנו נרוץ לקחת שם כסף.

שרגא ברוש: ולכמה עסקים – יגידו לי האוצר – יספיק ה- 100-200 מיליון?

שרגא ברוש: זה 100 במזומן ועוד 100 בהרשאה להתחייב.

שרגא ברוש: איזה בנק ילך לדבר כזה?

שרגא ברוש: הם לא מאמינים לאוצר, הם רוצים כסף בקופה.

שרגא ברוש: אז לכמה יספיק המיליארד?

שרגא ברוש: אני אומר לכם לכמה – 200 עסקים.

שרגא ברוש: זה הדיון.

שרגא ברוש: לסייע ל-200 עסקים, רבותי?

שרגא ברוש: 350,000 עסקים מוגדרים עסקים קטנים ובינוניים במדינת ישראל, מעסיקים למעלה ממיליון עובדים.

שרגא ברוש: שר האוצר רוני בר-און: זאת אומרת, צריך 700 מיליארד.

שרגא ברוש: לא הפרעתי לשר האוצר, הקשבתי.

שרגא ברוש: שר האוצר רוני בר-און: לפי החשבון הזה.

שרגא ברוש: אם מיליארד זה ל- 200 עסקים, אז ל- 350,000 עסקים צריך 700 מיליארד.

שרגא ברוש: נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: אני עכשיו הרי תומך בך, אדוני שר האוצר.

שרגא ברוש: למה אתה מפריע לעצמך?

שרגא ברוש: שר האוצר רוני בר-און: לא, אבל הדמגוגיה היא לא במקום.

שרגא ברוש: נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: אני אסביר להם, אל תדאג.

שרגא ברוש: אז בואו נפקיד מיליארד, ימנפו אותו ל- 5 מיליארד.

שרגא ברוש: הרי מה נפשך?

שרגא ברוש: אם לא צריך כסף – אז לא יקחו את הכסף, הוא יישאר בקופה, זה של המדינה.

שרגא ברוש: ואם צריך את הכסף וייגמר ה-5 מיליארד, יכול להיות שצריך לבוא לפה, להגיד: מיליארד לא מספיק.

שרגא ברוש: אבל, לשים 200 מיליון, ה- 200 הראשונים שהכי קרובים לבנק פיזית, יספיקו להגיע, כי מי שנוסע ממטולה כנראה לא יספיק להגיע.

שרגא ברוש: ושם, בבנק החדש – שלא מכירים את הבן אדם; יכול להיות ששר האוצר או פקידי האוצר ניסו פעם לקחת כסף בבנק שלא מכירים אותם; אין סכנה שיקבלו כסף.

שרגא ברוש: ותביאו ביטחונות, ובואו נילחם על הביטחונות.

שרגא ברוש: אבל מה הבעיה בכך?

שרגא ברוש: איך אמר לי מנכ"ל בנק הפועלים ביום חמישי בערב: שיפקידו לי מיליארד, אני ביום ראשון בבוקר מתחיל לתת הלוואות ב- 5 מיליארד.

שרגא ברוש: אבל זה יותר מדי טוב.

שרגא ברוש: העניין השני הוא חופשה ללא תשלום.

שרגא ברוש: בזמנים הטובים, לפני חודש, הצעתי לאוצר: תחזירו את מה שהיה קיים עד 2003, לא צריך להמציא כלום.

שרגא ברוש: היה קיים, הפסיקו את זה בחוק ההסדרים; תחזירו.

שרגא ברוש: מה היה קיים?

שרגא ברוש: מעסיק שצריך לצמצם את כמות העובדים – כמו אלה שנמצאים פה – יוציא אותם לחופשה ללא תשלום, לארבעה-חמישה חודשים.

שרגא ברוש: ימשיכו לקבל את משכורתם מהביטוח הלאומי – זה עולה כמו דמי אבטלה; אנחנו נמשיך לשלם את התנאים הסוציאליים שלהם, הם ימשיכו להיות עובדי העסק, ובעוד ארבעה-חמישה חודשים יחזרו חזרה.

שרגא ברוש: אני לא יודע אם אתם יודעים מה קורה לאדם שמובטל שנה, שנה וחצי – לא חוזר למעגל התעסוקה, תשאלו את הביטוח הלאומי.

שרגא ברוש: קריאה: למה?

שרגא ברוש: תשאלו אותנו.

שרגא ברוש: היו"ר אבישי ברוורמן: הנה, פה יושבים.

שרגא ברוש: נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: ולכן, רבותי, התוכנית הזאת לא עולה יותר מאשר לפטר את העובדים, אבל יש בה סיכוי- שהעובדים ייצאו לחופשה.

שרגא ברוש: לא אוהב את זה, אבל אין ברירה.

שרגא ברוש: יחזרו, יישארו עם הכבוד, ואנחנו מתחייבים שכל מפעל שייכנס, לא יפטר בשום מקרה יותר מ- 25% מעובדיו, כי יכול להיות שחס וחלילה המשבר יהיה עמוק יותר.

שרגא ברוש: אבל, אם אנחנו מוכנים לשלם את התנאים הסוציאליים שלהם – סימן שאין לנו כוונה לפטר אותם, הרי אחרת בשביל מה לבזבז את הכסף.

שרגא ברוש: אנחנו רוצים אותם, כי אנחנו יודעים שיום אחרי המשבר אנחנו צריכים אותם.

שרגא ברוש: ראובן ריבלין: בחופשה ללא תשלום מקבלים דמי אבטלה?

שרגא ברוש: נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: לא.

שרגא ברוש: היה סידור בביטוח הלאומי, שבחופשה ללא תשלום הם יקבלו דמי אבטלה.

שרגא ברוש: זה במקום דמי אבטלה; אנחנו נשלם את התנאים הסוציאליים – שזה לא מעט כסף, והעובד נשאר מחובר למקום עבודתו.

שרגא ברוש: נורית אלשטיין: אפשר לעשות סידור כזה לפי החוק.

שרגא ברוש: קריאות: - - -

יעקב ליצמן: זה מצריך תיקון חוק.

שלי יחימוביץ': אבל הוא ממשיך לשלם זכויות סוציאליות, והפנסיה נצברת.

שלי יחימוביץ': נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: הוא יקבל מהביטוח הלאומי את אותו כסף שהוא היה מקבל בדמי האבטלה.

שלי יחימוביץ': מאיתנו הוא יקבל את התנאים הסוציאליים.

שלי יחימוביץ': סטס מיסז'ניקוב: גם וגם?

שלי יחימוביץ': נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: בוודאי.

שלי יחימוביץ': יישאר עובד של העסק.

שלי יחימוביץ': נורית אלשטיין: כן, אפשר.

שלי יחימוביץ': 18 ושליש - - -

שרגא ברוש: תהיה לו רציפות זכויות, יהיה לו הכול.

ירדנה קרויצוירט: אבל לא עדיף שביטוח לאומי ישלם, שהמעביד ישלם, ושאני אתן תפוקה?

ירדנה קרויצוירט: נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: רבותי, אבל זה לא הדיון – נעשה ככה, נעשה אחרת.

ירדנה קרויצוירט: אנחנו מתמזמזים כבר חודש וחצי, ועכשיו אני שומע ככה: שנעשה את זה היום, את המינימום הזה, שאני מתחנן בפניכם תאשרו את זה, ואחר כך נמשיך להתגלגל.

ירדנה קרויצוירט: לאן תתגלגלו?

ירדנה קרויצוירט: כשאנחנו מתגלגלים לתהום, אתם תמשיכו להתגלגל?

ירדנה קרויצוירט: תבואו היום, תאשרו את מה שצריך; תקימו ועדה שתעקוב מקרוב ותגיב כל יום – זה אני מבין, להתגלגל.

ירדנה קרויצוירט: מאשרים קצת, ואומרים נמשיך לעקוב.

ירדנה קרויצוירט: זה בבחינת עשיתם, לא עשיתם, לא אמרתם – כלום, פשוט חוסר מנהיגות כלכלית מהמעלה הראשונה שמדינה במשבר חייבת אותה כמו אוויר לנשימה, ולצערי הרב אין לנו את זה.

ירדנה קרויצוירט: תודה.

ירדנה קרויצוירט: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה רבה.

ירדנה קרויצוירט: יושב-ראש ההסתדרות.

ירדנה קרויצוירט: יוסי שניר: מה עם המפעלים הגדולים?

ירדנה קרויצוירט: מה עם תמנע?

ירדנה קרויצוירט: נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: אני יכול לדבר עוד חמש דקות, רבותי.

ירדנה קרויצוירט: אין לי בעיה, אני יכול לדבר עוד חמש דקות – גם על הגדולים וגם על התיירות וגם על הבניין ועל כולם.

שלי יחימוביץ': וגם על הכשרה מקצועית.

שלי יחימוביץ': יוסי שניר: למה אתה מצביע על תוכנית כלכלית שלא נותנת פתרונות?

שלי יחימוביץ': נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: כי אין לי ברירה, לצערי.

שלי יחימוביץ': שותת לבי כשאני מבקש להצביע על התוכנית.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: אני אתייחס לנושא הזה.

שלי יחימוביץ': יוסי שניר: 150 עובדים - - - נשיא התאחדות התעשיינים שרגא ברוש: למה 150?

שלי יחימוביץ': 10,000 נפלטו בחודש האחרון.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: יושב-ראש ההסתדרות, בבקשה.

שלי יחימוביץ': יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, שר האוצר.

שלי יחימוביץ': אני אגיד כמה מלים על הרשת.

שלי יחימוביץ': אני קודם כול רוצה להודות לראש הממשלה שבכל זאת, למרות התנגדותו הנחרצת של שר האוצר, גילה מנהיגות והעביר את הרשת.

שלי יחימוביץ': אני חייב להגיד שאני לא שבע-רצון – וזה בלשון המעטה – מהרשת, כי דרך אגב, הייתי יכול פה לשאול עשרות שאלות, ואני לא יודע אם הייתי יודע לקבל תשובות, כי ניסיתי לשאול שאלות ולא קיבלתי תשובות.

שלי יחימוביץ': אני מניח שבתנועה אנחנו נבין מה בדיוק אומרת הרשת.

שלי יחימוביץ': בכל מקרה, אני מברך על הרשת וטוב שיש רשת, כי אמר הממונה על אגף התקציבים שבשיא, המשיכות הגיעו ל- 220 מיליוני שקלים ביום.

שלי יחימוביץ': אם לא היינו נותנים תקווה של הרשת, היית כבר בהרבה יותר.

שלי יחימוביץ': לכן, אני שמח שבעניין אחד הצלחנו – למנוע את המשיכות של כל העמיתים, ואני מקווה שזה גם יישאר כך.

שלי יחימוביץ': אבל, יותר מעניין אותי כרגע נושא המפוטרים.

שלי יחימוביץ': ראיתי את התוכנית – גדולה מדי, קטנה מדי- אין מענה אמיתי לאותם אנשים שעומדים פה.

שלי יחימוביץ': צריך לתת תשובות ברורות.

שלי יחימוביץ': אני אומר לכם דבר אחד, ואנחנו ריכזנו נתונים.

שלי יחימוביץ': תבינו, המכה הגדולה ביותר היא בערי הפריפריה.

שלי יחימוביץ': במפעל בקרית שמונה שנסגר זוהי מכת מוות לעיר, ולא ייפתח במהרה מפעל דומה.

שלי יחימוביץ': נסגר עכשיו "גיבור" בקרית שמונה – אנחנו יודעים מהנתונים שיש עוד מפעלים בקנה, זאת הולכת להיות מכה אמיתית באזורי הפריפריה.

שלי יחימוביץ': זוהי מכה שמבחינתי היא מכה למדינה כי אנחנו רוצים פריפריה או לא רוצים פריפריה – אין לי ספק שכולם רוצים פריפריה, וכמה שיותר חזקה, למרות שמאוד קשה לחזק את הפריפריה על פני תל-אביב.

שלי יחימוביץ': אמרנו, ואמר את זה היושב-ראש, שמעתי את נשיא המדינה, ואדוני שר האוצר: אנחנו לא אויבים.

שלי יחימוביץ': אמרתי: אתה הריבון, אתה הממשלה, הסמכויות אצלך, אבל יש פה משהו קטן, או פה, או פה אצל מישהו.

שלי יחימוביץ': בסך הכול רוצים לשבת ולדבר ולהשמיע, ואני גם מציע לך – בוא תתלווה ליום סיור - - קריאה: תבוא ל"תקשוב" בכרמיאל.

עופר עיני: - - ניסע לפריפריות, תשמע את בעלי המפעלים – תשמע את "תקשוב", תשמע את הקולות.

עופר עיני: אני מנסה להעביר אותם ואני לא מצליח כבר חודשיים.

עופר עיני: דיברתי לפני שנה ואמרתי: צפוי "צונאמי" כלכלי, עשרות אלפי מפוטרים.

עופר עיני: התקשרו אלי עיתונאים, ושאלו: עופר, אתה לא מגזים?

עופר עיני: הלוואי והייתי מגזים, ואני אומר לכם שהמשבר עד היום הוא המשבר של הדולר.

עופר עיני: עוד לא הגיע המשבר של שוק ההון.

עופר עיני: יהיו לנו לא רק עשרות אלפי מפוטרים, אני לא יודע מה יקרה מפירעון האג"ח במרס 2009.

עופר עיני: לא יודע אם יש להם כסף לשלם ולא יודע מה יקרה אחר כך.

עופר עיני: אתה, שוקי אורן, סוגר לנו את האג"ח הממשלתי, ועוד דוחף אותנו שוב לשם – מן הפח אל הפחת.

עופר עיני: הלכנו וגיבשנו תוכנית עם המעסיקים.

עופר עיני: שר האוצר לא רצה לשבת אתנו, אמרנו: נשב אנחנו.

עופר עיני: ואמרנו: בואו נראה מה עושים כדי להציל את העסקים וכדי שנציל את העובדים.

עופר עיני: אין מה לעשות, יש זיקה.

עופר עיני: יש עובדים - יש מעסיק; יש מעסיק – יש עובדים.

עופר עיני: זה לא הולך אם זה לא ביחד.

עופר עיני: ישבנו ושברנו את הראש, כי מה קורה?

עופר עיני: אנחנו חייבים מצד אחד עזרה של הממשלה – מה לעשות, יש משבר – צריכים את המעסיקים שלא ימהרו לפטר עובדים ושינסו לעשות הכול לא לפטר, והעובדים רוצים להתפרנס.

עופר עיני: זאת המשוואה, זה המשולש.

עופר עיני: ישבנו והגענו למסקנה שאם הממשלה תעמיד מיליארד שקל – לא אחזור על מה שאמר שרגא ברוש – בתנאים האלה הם מוכנים לחתום אתנו על אמנה שהם יעשו הכול לא לפטר עובדים.

עופר עיני: מצד שני, אם לא תהיה ברירה ויצטרכו לפטר עובדים, יגידו: או.

עופר עיני: קי, לא נפטר אותם, ואני אסביר את החל"ת.

עופר עיני: נניח שצריך לפטר במקום עבודה 25% עובדים – במקום לפטר אותם, בואו נוציא את אותם 25% בסבבים לשלושה חודשים.

עופר עיני: נקבל משכורת מהביטוח הלאומי, המעסיק – כדי שיהיה לו רצף – משלם את הזכויות הסוציאליות.

עופר עיני: חוזר העובד, יוצא עוד אחד – שמרנו על כל העובדים, עברנו את 2009 שהיא שנה קשה, כל העובדים מקבלים משכורת, כל העובדים מסודרים.

עופר עיני: מה קרה, למה אי-אפשר להגיע לשם?

עופר עיני: כל מה שאנחנו מבקשים – בואו נשב, נבנה את המשולש הזה.

עופר עיני: אפשר לעשות את זה.

עופר עיני: אז בואו כבר נעשה את זה.

עופר עיני: כל יום שאנחנו מדברים – מה שאתה רואה בעיתון, 70 עובדים, 100 עובדים – הרי על "תקשוב" יודעים כי מדובר בהרבה עובדים, אבל יש מקום שיש בו 20, לא קוראים על זה בעיתון; במקום אחר 15 עובדים – לא קוראים בעיתון.

עופר עיני: מדובר על כמויות אדירות.

עופר עיני: כל יום שעובר הוא מהותי, אז בואו נגמור את זה עכשיו.

עופר עיני: אני מדבר אתך מבפנים – "הקישקעס" כבר הלכו לי.

עופר עיני: בוא נשב ונעשה את זה.

עופר עיני: קחו את "תקשוב".

עופר עיני: מה הבעיה להקים ועדת משנה, עם האנשים שלך, לראות מה אפשר לסייע?

עופר עיני: הצלת.

עופר עיני: אלוהים גדול בעוד שנה.

עופר עיני: אפשר לעשות את זה.

עופר עיני: זה מה שאני רוצה – רק את זה.

עופר עיני: תכניסו לראש.

עופר עיני: מפוטרים – עיירות פיתוח; מפוטרים – עיירות פיתוח.

עופר עיני: תשננו את זה כל היום במוח, תביאו פתרון.

עופר עיני: חיים כץ: עופר, תגדיר את התשלום של הביטוח הלאומי.

עופר עיני: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: היה בעבר, עשו את זה.

עופר עיני: לא המצאתי את זה.

חיים כץ: במקום דמי אבטלה?

עופר עיני: בטח.

עופר עיני: חיים כץ: ואז העובד לא יפוטר?

עופר עיני: קריאות: - - - חיים אורון: זה שינוי חוק, אבל זה אפשרי.

עופר עיני: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: אני אומר יותר מזה: תאריך את תקופת דמי האבטלה למי שקיבל חל"ת כזה, כדי שלא תפגע בו אם בעוד שנה הוא יפוטר.

עופר עיני: קריאה: רוצים לעבוד, לא לשבת בבית.

עופר עיני: האמן לי, עשו את זה בעבר.

עופר עיני: במקום לפטר, אתה מוזיל עלות עבודה ומשאיר אותם עובדים.

עופר עיני: חיים כץ: אבל זה שינוי חקיקה.

עופר עיני: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: נו, אז מה.

עופר עיני: אתה לא בבית המחוקקים?

עופר עיני: איפה אנחנו?

עופר עיני: יצחק וקנין: אם רוצים, תוך יומיים אפשר.

עופר עיני: קריאה: בחוק הפיצויים בצפון, לא תוך יום אחד העבירו שלוש קריאות?

עופר עיני: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: אם אתה בדרך הזאת משקיע קצת כסף, משקיע אנרגיות ומציל אותם, נותן להם לעבור את 2009 – שהיא השנה הכלכלית הקשה – הצלת.

עופר עיני: ב- 2010 אלוהים גדול.

עופר עיני: אמנון כהן: אתה רוצה להשיב אולי לפני שתצא, אדוני שר האוצר?

רוני בר-און: אני יודע למצוא את הדרך להשיב לעופר, ועופר יקבל את התשובות במקום ובזמן המתאימים.

רוני בר-און: שושי מזרחי: ומה אתנו, כבוד השר?

רוני בר-און: מה עם העובד הקטן?

ירדנה קרויצוירט: כותבים עלינו רק כשאנחנו מוקפים בקטיושות, בנהריה כשאנחנו יושבים במקלטים, אז חושבים עלינו קצת יותר.

ירדנה קרויצוירט: ככה אנחנו ממש בשולי החברה, אנחנו לא מתל-אביב.

ירדנה קרויצוירט: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: אדוני היושב-ראש, אני לא יודע מה הפרוצדורות ואיך זה עובד בוועדת הכספים, אני לא בקי בפרוצדורות.

ירדנה קרויצוירט: אני מציע מצד אחד לאשר את הצעת התוכנית של שר האוצר, אבל להוסיף את הנדבך הנוסף של המיליארד שקל, להוסיף את הנדבך הנוסף של החופשה ללא תשלום, או מקסימום שתוקם איזושהי ועדה – אם טכנית אי אפשר לאשר את זה היום – שיאושר בעוד שבוע.

ירדנה קרויצוירט: אני רוצה שהוועדה הזאת, בהחלטות שלה, תמצא פתרון לבעיית הפיטורים של אותם העובדים – כאלה ושרבים כמותם.

ירדנה קרויצוירט: זה הכי חשוב היום.

ירדנה קרויצוירט: שום דבר אחר.

ירדנה קרויצוירט: היו"ר אבישי ברוורמן: לא צריך להקים ועדה.

ירדנה קרויצוירט: שר האוצר, האם אתה רוצה להגיב במילה?

ירדנה קרויצוירט: לא.

ירדנה קרויצוירט: אנחנו נמשיך בדיון, אני מאמין שנאשר פה את רוב הדברים, אבל אנחנו נמשיך – לא צריכים שום ועדה.

ירדנה קרויצוירט: לגבי ההצעות הנוספות אנחנו נמשיך – אם לא היום – להצבעות נוספות בהמשך של הדברים האלה לדיון.

ירדנה קרויצוירט: אנחנו ממשיכים בדיון כרגע לגבי ההצעה שמונחת על השולחן.

ירדנה קרויצוירט: אני מודה לך, אדוני יושב-ראש ההסתדרות.

ירדנה קרויצוירט: חבר הכנסת ריבלין.

ירדנה קרויצוירט: אדוני שר האוצר, אתה עוזב?

ירדנה קרויצוירט: שר האוצר רוני בר-און: הרי הודעתי לך שאני בא לשעה ורבע.

ירדנה קרויצוירט: שושי מזרחי: אל תעזוב.

ירדנה קרויצוירט: תן לנו תשובות לפני שאתה הולך.

ירדנה קרויצוירט: חליל ריאד: כבוד השר, לך תהיה משכורת בחודש הבא, לא בטוח שלי תהיה.

ירדנה קרויצוירט: תן לנו תשובה מה אתה הולך לעשות אתנו.

ירדנה קרויצוירט: שושי מזרחי: זה חוסר כבוד לעזוב באמצע.

ירדנה קרויצוירט: ירדנה קרויצוירט: כביש עוקף קריות כנראה יותר חשוב מפרנסה של 3,500 עובדים.

ירדנה קרויצוירט: כנראה.

ירדנה קרויצוירט: (שר האוצר רוני בר-און עוזב את ישיבת הוועדה) הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אני אתייחס עוד מעט ל"תקשוב".

ירדנה קרויצוירט: היו"ר אבישי ברוורמן: הממונה על התקציבים יתייחס גם לנושא "תקשוב" בכרמיאל וגם לנושא של תמנע באילת.

ירדנה קרויצוירט: יצחק וקנין: אדוני היושב-ראש, אני מציע לא להתייחס ספציפית – לא ל"תקשוב" ולא לתמנע.

ירדנה קרויצוירט: שושי מזרחי: למה?

ירדנה קרויצוירט: יצחק וקנין: מה שאמר עופר עיני זה נכון.

ירדנה קרויצוירט: צריך להתייחס לכל הבעיה, בגדול.

ירדנה קרויצוירט: המיליארד שקל – צריך לתת אותו, אחרת אנחנו נביא לכאן את מפעל ארזים בכרמיאל ועוד עשרות מפעלים.

ירדנה קרויצוירט: ירדנה קרויצוירט: אבל יש כאלה שרוצים לעבוד, לא לשבת בבית ולקבל כסף.

ירדנה קרויצוירט: יצחק וקנין: אין לי ספק בכלל, אני אתָךְ, אבל אני אומר לך: התייחסות ספציפית לא תפתור את הבעיה.

ירדנה קרויצוירט: היא תפתור לכם את הבעיה, אבל יש עוד מאות מפעלים בסכנה היום.

ירדנה קרויצוירט: היו"ר אבישי ברוורמן: חבר הכנסת וקנין, הלוא אני לומד ממך תמיד דבר תורה.

ירדנה קרויצוירט: אמרתי שהיום נצביע על ההצעה של האוצר כי זה העניין הפורמלי, אבל מייד אנחנו נקבע ישיבה נוספת לדון בהצעות לגבי ההרחבה של המיליארד.

ירדנה קרויצוירט: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: אבישי, למה לא להוסיף את המיליארד שקלים ואת החופשה ללא תשלום?

ירדנה קרויצוירט: חיים אורון: אין אפשרות.

ירדנה קרויצוירט: ירדנה קרויצוירט: שר האוצר הלך - - - קריאות: טכנית אתה לא יכול.

ירדנה קרויצוירט: ראובן ריבלין: אתה יכול לאשר או לדחות את הצעתו.

אבישי ברוורמן: בדיוק.

אבישי ברוורמן: אנחנו נאשר את הצעת האוצר בהמלצתנו, אבל יהיה לנו דיון נוסף לגבי התוספות.

אבישי ברוורמן: ירדנה קרויצוירט: באנו מנהרייה, מכרמיאל - - - ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, אנחנו היינו חייבים לאשר את התוכנית - גם אם היא לא שלמה - כבר לפני מספר שבועות, שכן כל רגע שבו אנחנו לא נותנים איזשהו מענה לכל אותם דברים שהם מחויבים בתשובה מיידית, זה דבר שמביא אותנו בעתיד למצב עוד הרבה יותר גרוע.

אבישי ברוורמן: ה"צונאמי" שמפניו הזהרנו עוד בישיבות לפני כחודשיים, שבהן דיברתי על האסון שפקד את ארצות-הברית ושעלול לגרור את כל המשקים בעולם כולו, כולל אותנו, הוא דבר שעכשיו מתרגש עלינו.

אבישי ברוורמן: אני מסכים עם כל אלה שאמרו שאנחנו כרגע מטפלים באנשים אשר הם בסכנת פיטורים או למעשה כבר בשלבים של פיטורים, לא בגלל המשבר הזה אלא בגלל משברים קודמים.

אבישי ברוורמן: אנחנו, חברי הכנסת, חייבים לאשר את התוכנית בשלב זה ולאחר מכן לבוא ולדון באותן תוכניות שבהן מדובר, אם וכאשר אנחנו ניאלץ לתת מענה לכל אותם דברים אשר מתרגשים עלינו.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לומר ש"תקשוב" – ניקח אותו כמיקרוקוסמוס – הוא עניין שהוא נקודתי.

אבישי ברוורמן: יש רבים כמוכם.

אבישי ברוורמן: שושי מזרחי: אבל הוא נותן תעסוקה לכל הגליל.

אבישי ברוורמן: ראובן ריבלין: יש גליל, יש נגב.

אבישי ברוורמן: ה"תקשוב" בשדרות הוא בסכנה דומה.

אבישי ברוורמן: העניין צריך להיות בראייה כללית לגבי כל בעיות המשק, עם כל הכאב והרצון להתייחס גם לשאלתכם, נתייחס אליה באופן נפרד.

אבישי ברוורמן: אני לא ממליץ.

אבישי ברוורמן: אני חושב שכל מי שלא ירים ידו לתוכנית זו - שהיא חלקית והיא תחנה באחת התחנות הבאות שנצטרך לדון בהן – הוא עושה דבר כפי שעשה אותו פוליטיקאי בארצות-הברית, כאשר בקונגרס לא אישר את התוכנית, שגררה לאחר מכן משבר כבד יותר.

אבישי ברוורמן: אנחנו מחויבים, כאנשים המופקדים, לאשר את התוכנית הזאת.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: ראובן שיף, בבקשה.

אמנון כהן: ראובן ריבלין: הממשלה הבאה כמובן תצטרך לדון בעניין אגרות החוב הממשלתיות.

אמנון כהן: על זה אין ויכוח.

אמנון כהן: חיים כץ: זה בדיון על הרשת.

שלי יחימוביץ': זה כשביבי יחזיר את האג"חים...

שלי יחימוביץ': חיים כץ: קודם כול, שיהיה פה דיון על הרשת.

שלי יחימוביץ': אחר כך - - - היו"ר אבישי ברוורמן: ראובן שיף, בבקשה.

שלי יחימוביץ': ראובן שיף: לשכת רואי החשבון לא מייצגת – לא את המעסיקים ולא את העובדים.

שלי יחימוביץ': אנחנו פשוט ערים וחשים את רחשי המשק ואנחנו מייצגים את המשק.

שלי יחימוביץ': אני מרגיש – וחבריי בלשכת רואי-חשבון מרגישים – שהמשק מדמם.

שלי יחימוביץ': התוכנית הזאת, כפי שהוצגה פה על-ידי האוצר היום, לטעמי היא מינורית מדי ולא נותנת מענה כולל למצב המשק.

שלי יחימוביץ': אם אני אציג אנלוגיה, המשק נמצא במצב של דלקת חריפה, והתוכנית הזאת נותנת לו אקמול בלבד.

שלי יחימוביץ': אם רואים בתוכנית הזאת תוכנית שתפקידה לתת פתרון זמני של חודש-חודשיים, אז בפירוש היא טובה, אבל צריכים מייד לגבש תוכנית הרבה יותר רחבה כי הבעיה החריפה – ואנחנו נראה את זה, ופה שמענו מיושב-ראש ההסתדרות, ואנחנו שומעים פה את העובדים מכל הארץ – הבעיה ב- 2009 תהיה בעיית אבטלה קשה.

שלי יחימוביץ': אנחנו חייבים לתת מענה, ומענה מהיר, לבעיית האבטלה שתהיה ב- 2009.

שלי יחימוביץ': גם בענף שאני מייצג – שלכאורה הוא נחשב ענף אליטיסטי – אנחנו חשים את זה, ויתר על כן ביתר הענפים.

שלי יחימוביץ': רשת ביטחון נתנו רק לקופות הגמל; צריכים לתת גם רשת ביטחון לקופות הפיצויים של המעסיקים.

שלי יחימוביץ': דבר נוסף – הבעיה היא לא בתקצוב.

שלי יחימוביץ': הבעיה היא הכשל בביצוע.

שלי יחימוביץ': אני חושב שוועדת הכספים צריכה לאשר – כמובן לאחר שהממשלה תיתן – הוראת שעה, לתת דרכי ביצוע.

שלי יחימוביץ': הבעיה היא חוסר בביצוע כי ניתנו פה תקציבים.

שלי יחימוביץ': אם לא יתנו כלים לביצוע, חבל על הזמן.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: תודה רבה, מר שיף.

שלי יחימוביץ': נמצא כאן פרופסור אביה ספיבק – שהיה בעבר המשנה לנגיד בנק ישראל, והוא המומחה הפנסיוני.

שלי יחימוביץ': מכיוון ששר האוצר הציג כאן מספר נתונים שאינם נכונים, ביקשתי ממנו הבהרה לגבי הנושא הפנסיוני שקיים במערב אירופה ובארצות-הברית.

שלי יחימוביץ': היה פה ויכוח לגבי מצב הפנסיה, כאשר אמרו שכאן הוא מצב הרבה יותר טוב מאשר באירופה ובארצות-הברית, תשמעו עכשיו את ההבהרה האמיתית.

יצחק זיו: זה שהוא יותר טוב זה עוד לא פתרון.

יצחק זיו: היו"ר אבישי ברוורמן: תקשיב.

יצחק זיו: זה לא נכון.

יצחק זיו: בבקשה.

פרופסור אביה ספיבק: תודה רבה.

פרופסור אביה ספיבק: אני לא באתי כדי להתווכח עם האוצר, כי האוצר עושה את מלאכתו נאמנה, אבל חשוב שייאמר שבישראל, הרובד הראשון של הביטוח הלאומי – קצבת הזקנה ומה שבביטוח הלאומי – הם מהקטנים ביותר בעולם.

פרופסור אביה ספיבק: אם ניקח מדינה קפיטליסטית כמו ארצות-הברית, רשת הביטחון שם היא הביטוח הלאומי– שמקבל כל אדם עובד שעבד 40 רבעי שנה – והממוצע שם הוא 30% מהשכר, 35% מהשכר.

פרופסור אביה ספיבק: בישראל, הביטוח הלאומי נותן בערך 16% מהשכר.

פרופסור אביה ספיבק: אם אנחנו מדברים על אירופה הקונטיננטלית, הביטוח הלאומי בשבדיה, בגרמניה, בצרפת, נותן בעצם גם את הפנסיה התעסוקתית, וקרנות הפנסיה הן רק השלמה קטנה.

פרופסור אביה ספיבק: שם מדובר על יחס תחלופה של 70%-60% מהשכר של האדם.

פרופסור אביה ספיבק: נקודה נוספת: בצורה מאוד נכונה הוחלט על פנסיית חובה.

פרופסור אביה ספיבק: זה אומר שבעצם, במדינת ישראל, הפנסיה – שהוא הרובד השני – עושה מה שבארצות אחרות עושה הרובד הראשון, שזה הביטוח הלאומי.

פרופסור אביה ספיבק: לכן, הרעיון של רשת ביטחון במדינת ישראל לרובד השני – שהוא חובה, שהוא לוקח את תפקידו של הרובד הראשון – הרעיון הזה הוא רעיון טבעי.

פרופסור אביה ספיבק: רשת הביטחון עצמה זאת התחלה בכיוון נכון, אני מקווה שיהיה בה שיפור בעתיד.

פרופסור אביה ספיבק: בנוסף, אם אנחנו מסתכלים על אנשים – שאלה חברת הכנסת יחימוביץ' על כמה אנשים מדובר – מדובר בעשרות אלפי אנשים בודדים.

פרופסור אביה ספיבק: מדובר פה במקסימום 30,000 איש אם אנחנו עושים את החשבון בצורה הרחבה ביותר.

שלי יחימוביץ': במבנה הנוכחי של הרשת.

שלי יחימוביץ': פרופסור אביה ספיבק: במבנה הנוכחי של הרשת, אבל ככה צריכה להיות הרשת.

שלי יחימוביץ': הרשת צריכה להיות לאנשים שזה-עתה פרשו, ועושים להם את החשבון.

שלי יחימוביץ': אבל אלה אנשים עם סף הכנסה מסוים.

שלי יחימוביץ': פרופסור אביה ספיבק: אני הצעתי רשת ביטחון משלי.

שלי יחימוביץ': לטעמי, צריך לכסות את המיליון או שני המיליון הראשונים של ההכנסה לכולם לפי העיקרון האוניברסלי – לא רק למי שאין לו כסף או חסר לו כסף.

שלי יחימוביץ': תודה רבה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: סליחה, חבר הכנסת ברוורמן, מאחר שאמרת ששר האוצר מסר נתונים לא נכונים, הייתי מבקש שתמחק את המשפט הזה מהפרוטוקול.

אבישי ברוורמן: אתם תקבלו חלק מהמצגת – את השקף שמדבר על הרובד הפנסיוני הראשון, יחסית לשכר הממוצע, השוואה למדינות ה- OECD – פרסום פורמלי מתוך הדוח השנתי של בנק ישראל לשנת 2007.

אבישי ברוורמן: ממוצע ה- OECD – 29%; ממוצע בישראל – 29%.

אבישי ברוורמן: יש פה נתון של בנק ישראל.

אבישי ברוורמן: כשאני מצטט את הנתון של בנק ישראל, ראשית אם מישהו טעה פה, זה אני ולא שר האוצר, ושנית אני לא מבין את הדבר הזה, איך אפשר לבוא ולהגיד פה ששר האוצר מסר נתונים לא מדויקים.

אבישי ברוורמן: בבקשה, אני מוסר לך את העותק.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

אבישי ברוורמן: הדבר החשוב ביותר בסטטיסטיקה זהLiars figure ו- Figures lie.

אבישי ברוורמן: אני נותן עכשיו לפרופסור ספיבק שהוא יעשה את ה"רוואנש" מכיוון שהשאלה המרכזית היא לא נתון זה או אחר, אלא כמה מכסים בשבדיה, כמה מכסים בקצבות הזקנה דרך הביטוח הלאומי, לעומת ישראל.

אבישי ברוורמן: בבקשה, פרופסור ספיבק.

אבישי ברוורמן: פרופסור אביה ספיבק: אני מכיר את הדיאגרמה הזאת של בנק ישראל.

אבישי ברוורמן: זאת דיאגרמה מתוך הדוח השנתי של בנק ישראל בשנת 2007, והוא אכן עשה השוואה כזאת.

אבישי ברוורמן: ההגדרה של הרובד הראשון של בנק ישראל כוללת פה מצד אחד גם את השלמת ההכנסה – שזה לא החלק האוניברסלי – וחוץ מזה הם משווים חלק של הבטחת הכנסה, הבטחת קיום, בכל הארצות.

אבישי ברוורמן: גם בשבדיה יש חלק של הבטחת קיום אבל זאת לא הפנסיה שהמדינה אחראית לה.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, בנק ישראל לקח פה לצורך ההשוואה חלק אחד של הרובד הראשון – אותו חלק של מה מקבל אדם שאף פעם לא עבד.

אבישי ברוורמן: במדינת ישראל זאת השלמת הכנסה, בשבדיה זה גם כן השלמת הכנסה.

אבישי ברוורמן: בשבדיה מדובר על שליש מהשכר הממוצע; בישראל מדובר על 25% מהשכר הממוצע, אבל זאת לא הפנסיה שאנחנו מדברים עליה, זאת לא הפנסיה שאדם עבד וחסך כל החיים.

אבישי ברוורמן: בנק ישראל כמובן לא טועה בהשוואה, אבל צריך לדעת מה משווים.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: אמנון כהן: רם בלינקוב רוצה להשיב.

אבישי ברוורמן: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: לא, הוא השיב בעבורי, תאמין לי.

אבישי ברוורמן: מה שהוא אמר, שאכן יש פרסום כזה.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: הבעיה היא לא המספרים, שאלה מה מאחורי המספרים.

אבישי ברוורמן: חברת הכנסת שלי יחימוביץ', בבקשה.

אבישי ברוורמן: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: לבטח זה לא מצדיק אמירה ששר האוצר מסר נתונים לא נכונים.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: אני לקחתי את זה חזרה.

אבישי ברוורמן: זה נמחק מהפרוטוקול.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

שלי יחימוביץ': קודם כול, אני מציעה שלא נעשה הפרדה מלאכותית בין דיון כלכלי ודיון פוליטי, ולא נחזור ונאמר שאנחנו מוציאים מכאן את הפוליטיקה, כי אנחנו יושבים כאן בגלל החלטות פוליטיות.

שלי יחימוביץ': מה שמתרחש היום בקרנות הפנסיה זאת תוצאה של מעשה ידי אדם.

שלי יחימוביץ': לאדם הזה קוראים בנימין נתניהו; ממשיכיו הנאמנים באו אחריו.

שלי יחימוביץ': אגב, עד לפני שנה היה כתוב על ספר התקציב ש"אנו צועדים לפי קווי התוכנית הכלכלית של 2003" – כהצהרת כוונות, אז בואו לא ניתמם.

שלי יחימוביץ': כולנו אחראים.

שלי יחימוביץ': רמי, היום אנחנו מתמודדים עם בעיות פחותות משרוב העולם מתמודד אתן בעניין המשבר, פשוט כי ביבי לא הספיק לבצע את זממו.

שלי יחימוביץ': הוא לא הספיק להביא את הבנקים להשקעות, הוא לא הספיק להוציא את כל קרנות הפנסיה לקזינו, והיום אנחנו נהנים מאותה שמרנות שאז בכל זאת עצרה אותו ולא אפשרה לו להמשיך.

שלי יחימוביץ': ובאשר למיתוס, רובי חברי הטוב - - - ראובן ריבלין: מפלגת העבודה ישבה באותה ממשלה, בכל הממשלות.

שלי יחימוביץ': נכון.

שלי יחימוביץ': ראובן ריבלין: גם של ביבי, גם של בר-און.

שלי יחימוביץ': מפלגת העבודה כל הזמן יושבת בממשלה.

יצחק זיו: כולם עשו יד אחת.

יצחק זיו: חיים אורון: לא כולם.

יצחק זיו: לא כולם.

יצחק זיו: ראובן ריבלין: חוץ מג'ומס, כולם ישבו בממשלה.

יצחק זיו: חיים אורון: יש יתרונות, מה לעשות.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, אני מבקשת את הגנתך.

אבישי ברוורמן: רבותי, חברת הכנסת יחימוביץ' ברשות דיבור.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אורון סיים את הפריימריז בהצלחה.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

אבישי ברוורמן: שלמה מולה: ביבי היה המנווט, אחרים היו על הקרונות, אבל ביבי הוא האשם העיקרי.

אבישי ברוורמן: ראובן ריבלין: אריק שרון היה - - -

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת ריבלין, אני קורא אותך לסדר.

אבישי ברוורמן: תודה.

שלי יחימוביץ': באשר לטענה הכוזבת כאילו נתניהו הציל את קרנות הפנסיה, חבר הכנסת שי חרמש החזיק בידו את הריאיון עם בנימין נתניהו, שנתניהו מפרסם באתר שלו, שבו נתניהו אומר באופן חד-משמעי שקרנות הפנסיה בכלל לא היו במצב גרוע, אבל זאת היתה הזדמנות פז להכניס אותן לבורסה.

שלי יחימוביץ': הוא אומר, הוא מודה, וכולנו יודעים היטב שקרנות הפנסיה לא היו על סף קריסה – ונתניהו בעצמו מודה בכך.

שלי יחימוביץ': ואם מישהו רוצה אישוש, אני בטוחה ששי חרמש ישמח להעביר את המאמר הזה.

שלי יחימוביץ': באשר לרשת הביטחון.

שלי יחימוביץ': ראשית, אני לא מאמינה – וסליחה שאני אומרת את הדברים בצורה כה בוטה – הרשת הזאת נכפתה על שר האוצר, הוא לא מתכוון לממש אותה, אין לו שום כוונה להביא לכאן את התקנות, הוא ימסמס אותן.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: הוא התחייב תוך שבועיים.

שלי יחימוביץ': הוא נבחר ציבור.

שלי יחימוביץ': יעקב ליצמן: הוא התחייב כאן תוך שבועיים.

שלי יחימוביץ': הוא ימסמס אותה והיא לא תצא לפועל, וגם כשהתקנות יעברו – היא כל כך מסורבלת.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: מחצית מהזמן מ-45 יום זה קצת יותר משלושה שבועות.

שלי יחימוביץ': לא שבועיים.

שלי יחימוביץ': אני מבקשת לנכות לי מזמן הדיבור שלי את כל ההפסקות.

שלי יחימוביץ': וגם נגיד שייעשה המאמץ העליון ויותקנו כל התקנות שבעולם, היא כל כך מסורבלת ובלתי ניתנת ליישום.

שלי יחימוביץ': למה היא מסורבלת ובלתי ניתנת ליישום?

שלי יחימוביץ': כי זאת לא רשת ביטחון; זאת תוכנית סוציאלית לעניים.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לדעת למה הפיצוי הוא רק על שכר המינימום.

שלי יחימוביץ': למה אדם שהוא הנדסאי במפעל והרוויח, רחמנא ליצלן, 8,000 שקלים בחודש כל ימי חייו, והפריש מהם לחיסכון פנסיוני – למה הוא לא זכאי לרשת ביטחון?

שלי יחימוביץ': למה שוב אתם הולכים על פרטיקולרי ולא על אוניברסלי?

שלי יחימוביץ': למה שוב צריך להביא תעודת עני כדי ליהנות מביטחון החיסכון הפנסיוני שחסכת כל ימי חייך?

שלי יחימוביץ': איזו מין רשת ביטחון זאת.

שלי יחימוביץ': הרי היא לא רלוונטית בכלל למעמד הביניים.

שלי יחימוביץ': היא מפצה רק על עד שכר המינימום, על עד 3,800 שקלים.

שלי יחימוביץ': זאת רשת ביטחון?

שלי יחימוביץ': כל הציבור בישראל לא זכאי לרשת ביטחון, אחרי שכפו עליו כניסה לבורסה?

שלי יחימוביץ': ברור שכן.

שלי יחימוביץ': אין על זה מענה בכלל.

שלי יחימוביץ': אתם יודעים מה הפתרון?

שלי יחימוביץ': סליחה שאני אומרת אותו, אבל אגיד אותו בצורה הכי בוטה.

שלי יחימוביץ': הפתרון הוא לחזור לאיגרות חוב ממשלתיות.

שלי יחימוביץ': זה נשמע אולי דמיוני - -

יצחק זיו: זה לא דמיוני.

שלי יחימוביץ': - - אבל מי שהפסיק את זה היה אדם, בהחלטת בני אדם, בהחלטת חברי כנסת, ואת הנעשה ניתן להשיב – לחזור לאגרות חוב ממשלתיות.

שלי יחימוביץ': רק הן יתנו את האפיק הסולידי, שרמי, אתה כל כך רוצה להחזיר אליו את החוסכים, ככל שהם מתבגרים.

שלי יחימוביץ': הערה אחרונה.

שלי יחימוביץ': רמי, חשוב לי שתשמע כיוון ששר האוצר איננו.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אני מדבר עם ידין כדי שנוכל לתת לך תשובה מדויקת.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לדבר על עניין התעסוקה, הפיטורים והעובדים.

שלי יחימוביץ': לא שמעתי כאן שום פתרון של ממש לבעיה אמיתית של תעסוקה; לא שמעתי שום התייחסות קונקרטית לסוגיית הפיטורין; לא שמעתי שום התייחסות קונקרטית לאופן העסקה.

שלי יחימוביץ': למשל, בכל הפרויקטים של התשתיות שאתם מדברים עליהם, למה אין הסתייגות אחת קטנה - ובלבד שהעובדים לא יועסקו דרך קבלנים?

שלי יחימוביץ': למשל.

שלי יחימוביץ': הסתייגות אחת קטנה.

שלי יחימוביץ': למה מראש אתם גוזרים גם בתשתיות העסקה בתנאי עבדות?

שלי יחימוביץ': למה אתם לא חושבים על העניין הזה של אופן העסקה?

שלי יחימוביץ': למה תמיד לדבר על שיעורי תעסוקה?

שלי יחימוביץ': למה לא לדבר למשל על סבסוד עבודה במפעלי טקסטיל, שעדיין עובדים שם 17,000 איש?

שלי יחימוביץ': למה הכל זורם למכשירים פיננסיים ולא ישירות להעסקה עצמה?

שלי יחימוביץ': כי בסוף אין בני אדם בתוכניות שלכם.

שלי יחימוביץ': יש מכשירים, יש תיאוריות, וכשמגיעים החבר'ה האלה, הם בכלל מפריעים לכם לדיון.

שלי יחימוביץ': הם מפריעים לכם לדיון, הם לא שייכים לכאורה.

ירדנה קרויצוירט: אנחנו מהפריפריה.

שלי יחימוביץ': אין דבר שיותר שייך לדיון מהאנשים האלה ומעוד עשרות אלפים כמוהם.

שלי יחימוביץ': קרה כאן נס.

שלי יחימוביץ': קרה נס.

שלי יחימוביץ': באו שני בני אדם אחראים, אחרי שנים ששדה יחסי עבודה היה שדה-קרב מדמם.

שלי יחימוביץ': מדמם.

שלי יחימוביץ': כאילו מדובר באויבים.

שלי יחימוביץ': כאילו מעסיקים ועובדים הם אויבים.

שלי יחימוביץ': זה מה שהושלט כאן בשנים האחרונות.

שלי יחימוביץ': קרה נס, באו שני אנשים – לכאורה, משני צדדים של המתרס, המעסיקים והעובדים: עופר עיני ושרגא ברוש, עם כימיה מצוינת ביניהם, עם אחריות חסרת תקדים לגורלו של המשק, והם בעצמם מגיעים להסכמות.

שלי יחימוביץ': כל כך חבל ששר האוצר לא יושב כאן.

שלי יחימוביץ': הרי כל שר אוצר שהיה חושב קצת קדימה, היה לוקח את המתנה הזאת לעצמו, מנכס אותה לעצמו, מביא גם את הרגל השלישית של הממשלה לשותפות המדהימה ויוצאת הדופן והאחראית הזאת, ומניב ממנה פירות ורווחים למשק כולו.

שלי יחימוביץ': אבל, הוא בוחר להתעמת אתם שוב ושוב, כאילו הם האויבים שלו.

שלי יחימוביץ': הרי המטרה הראשונה שהוא שם לעצמו היתה להפריד בין עופר ושרגא, כאילו זאת מטרה כלכלית של המשק.

שלי יחימוביץ': במקום לקחת את השותפות הזאת, להצטרף אליה, לאמץ את התוכנית המצוינת שהוצעה כאן – אנחנו שוב קורבן לעוד ועוד מכשירים מסורבלים.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: תודה רבה, חברת הכנסת שלי יחימוביץ'.

שלי יחימוביץ': ד"ר ארנה ברי, שמייצגת את סקטור ההי-טק.

שלי יחימוביץ': ארנה ברי: אני מייצגת את תעשיות האלקטרוניקה, התוכנה והון הסיכון.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לקחת את הדברים של חברת הכנסת שלי יחימוביץ' ולומר שב-1 בינואר צריך לחשוב אחרת.

שלי יחימוביץ': כל מה שהיה רלוונטי, לא רלוונטי לכל המגזרים.

שלי יחימוביץ': צריך לקחת את שיעור האבטלה, להוון אותו ולהשקיע את זה במשק, בצמיחה, לכל הסקטורים.

שלי יחימוביץ': אני בטוחה שאם אנחנו לא חושבים במונחים של עלות האבטלה, גם במונחים של צמיחה, גם במונחים של דמי אבטלה וגם בכל המונחים האחרים, אנחנו לא עושים צדק לסיטואציה שלפניה אנחנו עומדים.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: תודה.

שלי יחימוביץ': חברת הכנסת אורית נוקד, בבקשה.

שלי יחימוביץ': אורית נוקד: אני חושבת שאנחנו באמת נהיה עדים לצמיחה שהיא תהיה נמוכה מאוד, ובמצב הכלכלי היום, פיטורים ואבטלה – הם יהיו מנת חלקנו.

שלי יחימוביץ': לכן, אל"ף, אני חושבת שצריך לקדם כמה שיותר מהר דיון שיתמקד בהצעות שהועלו כאן על-ידי עופר ועל-ידי שרגא.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: יבוצע.

שלי יחימוביץ': יש עוד כמה הצעות.

שלי יחימוביץ': אורית נוקד: וכמובן, צריך להתייחס לנושאים שקשורים לבעיות שהועלו על-ידי החברים מ"תקשוב", "תמנע" ועוד מפעלים אחרים, גדולים כקטנים, שחלקם הגדול נמצא בפריפריה, וזאת הרי חלק מהמדיניות של ממשלות ישראל לדורותיהן.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שהתוכנית שהוצגה כאן היא מאוחרת מדי, אבל בכל זאת אין לנו ברירה – אנחנו ניאלץ לאשר אותה, אבל אנחנו לא מאשרים את רשת הביטחון הסוציאלי.

שלי יחימוביץ': אותה אנחנו לא מאשרים היום.

שלי יחימוביץ': היא תבוא לאישור.

שלי יחימוביץ': נורית אלשטיין: עוד אין תקנות.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: הסברתי.

שלי יחימוביץ': אנחנו מברכים על כך שממשלת ישראל הקימה את רשת הביטחון.

שלי יחימוביץ': כפי שאמר שר האוצר, לא יאוחר מחצי התקופה – ורמי תיקן אותי, מ-45 יום, זאת אומרת תוך שלושה שבועות לכל המאוחר, נקבל את התקנות והחוקים, נדון להצבעה.

שלי יחימוביץ': תודה רבה.

שלי יחימוביץ': אורית נוקד: דיברתי והתמקדתי בעיקר בעובדים ובמעסיקים, אבל יחד עם זאת אסור לשכוח את האזרח הקטן.

שלי יחימוביץ': לכן, כשמדברים על תוכנית האצה בתשתיות, יש לנו בעיה בנושא המים שהם מצרך יסוד.

שלי יחימוביץ': אני מצפה שלתוך הסכומים האלה יהיו תקציבים לנושא המים.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: יהיה דיון נוסף על נושא תעריפי המים, והמים.

שלי יחימוביץ': תודה רבה.

שלי יחימוביץ': יושב-ראש מרכז השלטון המקומי, עדי אלדר, בבקשה.

שלי יחימוביץ': יושב-ראש מרכז השלטון המקומי עדי אלדר: אני, ברשותכם, הגעתי כראש עיריית כרמיאל וכמייצג את כל הפריפריה.

שלי יחימוביץ': לפני חמש שנים הצלחנו להביא לאזור שלנו חברה תל-אביבית, חברה מנתניה, שהחליטה להשקיע בכרמיאל, בעכו ובנצרת.

שלי יחימוביץ': החברה הזאת מעסיקה היום 3,500 עובדים, שמוצאים את פרנסתם – שלא היינו מוצאים את זה באזור שלנו.

שלי יחימוביץ': אין מה לומר, שכל האנשים האלה שהגיעו היום ואלפים שלא הגיעו, לא היו מוצאים עבודה בשוק העבודה בצפון, עבודה מהסוג הזה.

שלי יחימוביץ': הצלחנו לסדר סבסוד כדי למשוך את החברה אלינו, ואכן זה עבד בצורה יפה, ועובדה שאלפי משפחות מתפרנסות מהחברה הזאת.

שלי יחימוביץ': זוהי חברה שעוסקת בשירותים, לא בתעשייה – צריך לדעת.

שלי יחימוביץ': מדובר על טלפוניה לקופת-חולים כללית ולחברות אחרות שאנחנו עושים, מהצפון הרחוק.

שלי יחימוביץ': ההסכם לחמש שנים עומד להסתיים.

שלי יחימוביץ': מדובר בסך הכול על 11 מיליוני שקלים סבסוד, רבותי, על מה מדובר.

שלי יחימוביץ': ויש לחץ על החברה מצד אלה שמקבלים מהם שירותים לחזור חזרה למרכז, בגלל מלחמת לבנון השנייה, כי במלחמת לבנון השנייה לא יכולנו לתת שירות כמו שצריך.

שלי יחימוביץ': ירדנה קרויצוירט: עבדנו מהמקלטים.

שלי יחימוביץ': יושב-ראש מרכז השלטון המקומי עדי אלדר: ואז הם באו ואמרו: בואו קחו את זה חזרה לנתניה, לפתח תקווה ולתל-אביב.

שלי יחימוביץ': החברה מוכנה להמשיך ולהעסיק את העובדים בכרמיאל, בעכו ובנצרת עלית.

שלי יחימוביץ': מדובר לא רק על יהודים.

שלי יחימוביץ': שי פרץ: מוכנה להתחייב.

שלי יחימוביץ': אנחנו פנינו לאוצר כבר לפני שנה, עם התחייבות להביא עוד אלף מקומות עבודה לגליל.

שלי יחימוביץ': עוד אלף.

שלי יחימוביץ': גם היום.

שלי יחימוביץ': יושב-ראש מרכז השלטון המקומי עדי אלדר: בתוכנית הזאת אנחנו לא רואים שקל אחד כדי לתת לחברה הזאת להמשיך – בעצם, סבסוד - כדי שימשיכו להחזיק את מקומות העבודה האלה בגליל.

שלי יחימוביץ': אני מבקש מחברי הכנסת להחליט פה היום לא רק על מתן סבסוד שכר לעובדים חדשים בתעשייה, אלא מתן סבסוד לשירותים וגם לאלה שקיימים, כדי שלא יברחו לנו.

שלי יחימוביץ': דיברו פה על תשתיות.

שלי יחימוביץ': אני אומר זאת לחברי ועדת הכספים של הכנסת – יש לכם הזדמנות יוצאת מן הכלל להביא רכבת לגליל, רכבת לכרמיאל, מתוכננת.

שלי יחימוביץ': אנחנו מוכנים מחר בבוקר, רכבת ישראל מוכנה מחר בבוקר להתחיל לעבוד על הקו הזה.

שלי יחימוביץ': מדובר פה על תשתיות, אז בבקשה- קחו מהתשתיות האלה, תנו להתחיל את העבודה ולתת סיכוי ליושבי הגליל לנסוע למקומות עבודה קצת יותר רחוקים באמצעות הרכבת.

שלי יחימוביץ': זוהי הזדמנות זהב.

שלי יחימוביץ': אני אומר את זה ליושב-ראש ועדת הכספים – היתה פה החלטה בעבר של ועדת הכספים לגבי רכבת לעיר שלנו.

שלי יחימוביץ': יש הזדמנות עכשיו לחדש את הנושא הזה.

שלי יחימוביץ': תודה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת מיסז'ניקוב.

אבישי ברוורמן: סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, תודה רבה.

אבישי ברוורמן: קודם כול, זה מאוד קלוקל שכל מי שנואם – מהבכירים – אחר כך יוצא, ואני שמח שיושב-ראש ההסתדרות נכנס כדי לשמוע גם את חברי הכנסת.

אבישי ברוורמן: אני גם רואה שהפקידות הבכירה של האוצר מתחילה להתפזר, וטוב שהממונה על התקציבים עדיין פה.

אבישי ברוורמן: "שַאפּוֹ" שהוא כל הזמן נמצא אתנו.

אבישי ברוורמן: אדוני היושב-ראש, אני מתחבר למה שאמר חבר הכנסת רובי ריבלין ואני חושב שזה שלא אישרנו את התוכנית הכלכלית לפני שבועיים, זאת היתה טעות, ואגיד למה.

אבישי ברוורמן: רשת הביטחון – שעליה אני תכף אדבר – לא פתרה שום בעיה.

אבישי ברוורמן: זוהי רשת אולי לתפיסת לווייתנים, בגלל החורים שבה, אבל אם היינו מאשרים את התוכנית הכלכלית של אז, לפני שבועיים, יכול להיות שהיה לנו פרק זמן של שבועיים לשכנע את האוצר לעשות צעדים נדרשים כדי לשפר את ההצעה הזאת.

אבישי ברוורמן: למשל, לא היינו מגיעים לעניין הזה שמפטרים, שעומדים לסגור את "תקשוב" בכרמיאל, Call Center הכי גדול בארץ, ולפטר 3,500 עובדים.

אבישי ברוורמן: לפחות לפני שבועיים זה לא היה על סדר-היום, או שזה היה על סדר-היום אבל אתם לא הייתם פה.

אבישי ברוורמן: יכול להיות שבמשך השבועיים האלה שאיבדנו, שלא אישרנו את התוכנית, יכולנו לפתור את הבעיה הזאת.

אבישי ברוורמן: יכול להיות שהיינו משכנעים את האוצר להוסיף לקרן השקעות הון, רמי, לא 100 מיליוני שקלים אלא הרבה יותר , כי זה לעג לרש להוסיף 100 מיליוני שקלים.

אבישי ברוורמן: מה עם תמנע?

אבישי ברוורמן: אנחנו גירשנו במו-ידינו חברה ממקסיקו, ואנחנו במו-ידינו מבטלים סיכוי של 2,500 איש למצוא תעסוקה בפריפריה הכי מוזנחת במדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: אז מה אנחנו עושים?

אבישי ברוורמן: שמים 100 מיליוני שקלים בקרן השקעות הון?

אבישי ברוורמן: למי אנחנו עוזרים?

אבישי ברוורמן: ב-TOWERS עכשיו פיטרו 400 עובדים.

אבישי ברוורמן: TOWERS – ששייכת למשפחת עופר.

אבישי ברוורמן: הקרן לעסקים קטנים.

אבישי ברוורמן: אני מסכים עם שרגא ברוש לגבי כך ש- 200 מיליוני שקלים זה מעט מדי כדי להציל את העסקים הקטנים והבינוניים מקריסה.

אבישי ברוורמן: מה שצריך לעשות זה להעלות את ערבות המדינה ל- 85% במקום 70%.

אבישי ברוורמן: אתה יודע מצוין ששיעורי ה"דיפולט" – גם כפי שהוכחו במלחמת לבנון השנייה – הם נמוכים מאוד.

אבישי ברוורמן: אין שום סיכון למדינת ישראל להעלות את ערבות המדינה ל- 85%, וכך אתה נותן פתרון לעסקים קטנים ובינוניים.

אבישי ברוורמן: אני מתנגד להצעה של שרגא ברוש לא לערוך מכרז, מסיבה אחת פשוטה.

אבישי ברוורמן: כוחות השוק של הבנקים שישתתפו במכרז יורידו את תנאי ההחזר, את הריבית.

אבישי ברוורמן: ברגע שאתה פותח את זה לכל הבנקים, הם יעמידו אותה ריבית – ריבית אחידה, מה לעשות, יש לנו קרטל בין כל חמשת הבנקים.

אבישי ברוורמן: איזו מוטיבציה אתה נותן להם להוריד את תנאי ההחזר ואת תנאי הריבית?

שלי יחימוביץ': אתה צודק.

אבישי ברוורמן: כאן זה לא הריבית.

אבישי ברוורמן: סטס מיסז'ניקוב: אני מסכים גם עם מה שאומר רם בלינקוב.

אבישי ברוורמן: אנחנו נותנים לבנקים, אנחנו מזרימים להם אשראי.

אבישי ברוורמן: מי נותן לנו ערבות שהאשראי הזה לא יהיה ממוחזר, ואותן הלוואות שאנחנו כאילו מזרימים להם כדי שיינתנו לעסקים קטנים ובינוניים לא יהפכו להלוואות הישנות?

אבישי ברוורמן: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: יש לך ספק מה יקרה אם תיתן את זה לכל הבנקים?

אבישי ברוורמן: סטס מיסז'ניקוב: אתה צריך להעמיד, כאוצר, תנאים לבנקים שיעמידו את זה לעסקים קטנים ובינוניים ולא ימחזרו את זה.

אבישי ברוורמן: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: את זה יאפשר המכרז.

אבישי ברוורמן: סטס מיסז'ניקוב: בדיוק, זה יאפשר המכרז, אבל לא רק זה.

אבישי ברוורמן: רמי, שאלה תיאורטית אבל גם מעשית: איך זה יכול להיות שבנק ישראל מוריד ריבית, והבנקים מעלים ריבית?

אבישי ברוורמן: זה קשור לאזרחים הפשוטים.

אבישי ברוורמן: איך זה יכול להיות?

אבישי ברוורמן: אז תעמיד גם את הרף הזה.

חיים אורון: שוּק, שוּק, סטס.

חיים אורון: ליברמן מסביר לי שהשוק הוא הכלי הכי טוב.

חיים אורון: סטס מיסז'ניקוב: עזוב, בחייך, אתה רוצה לשחק בפוליטיקה כל הזמן?

חיים אורון: חיים אורון: רגע, מה זה פוליטיקה?

חיים אורון: סטס מיסז'ניקוב: אני גם אשחק בפוליטיקה.

חיים אורון: חיים אורון: תשחק איך שאתה רוצה.

חיים אורון: ככה נראה השוק.

חיים אורון: בשוק, הבנק לוקח כמה שהוא רוצה, והוא לוקח כמה שהוא רוצה.

חיים אורון: סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, זה מפריע לי.

חיים אורון: היו"ר אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אורון, אתה מפריע לחבר הכנסת מיסז'ניקוב.

חיים אורון: חיים אורון: זה מקלקל את התזה.

חיים אורון: סטס מיסז'ניקוב: דווקא ממך לא ציפיתי שאתה תשחק בפוליטיקה.

חיים אורון: אני לא אמרתי מילה אחת פוליטית כאן.

חיים אורון: אתה רוצה לשחק בפוליטיקה, בוא נשחק בפוליטיקה.

חיים אורון: עכשיו אני מגיע לרשת הביטחון.

חיים אורון: אמר פה שרגא ברוש שראש הממשלה גילה מנהיגות והמציא רשת ביטחון.

חיים אורון: אז אולי צריך עכשיו לתלות את ה- Billboard של אולמרט לצד ה- Billboard של ברק ולכתוב: לא פופולרי.

חיים אורון: מנהיג.

חיים אורון: המציא רשת ביטחון עם חורים של לווייתנים.

חיים אורון: מה זה רשת הביטחון הזאת?

חיים אורון: מתי היא תופעל?

חיים אורון: למי היא תינתן?

חיים אורון: איזה מנגנון יישם אותה?

חיים אורון: נמצא פה ידין ענתבי, נכון?

חיים אורון: או שהוא הלך.

חיים אורון: גם הלך.

חיים אורון: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: הלך אדם אחד, שהוזמן להיות פה עד 10:30 והוא צריך להיות במקום אחר.

חיים אורון: סטס מיסז'ניקוב: גם שוקי אורן הלך.

חיים אורון: ידין ענתבי – והיו לי אתו הרבה חילוקי דעות והרבה ויכוחים – אבל הוא יכול לספר לכם, ואני לא ממציא את זה, שכדי ליישם את מה שהמציא ראש הממשלה וכפה על שר האוצר, הוא צריך להמציא מנגנון מחדש.

חיים אורון: מי יישם את זה במשרד האוצר?

חיים אורון: אנחנו מדברים על 21 יום.

חיים אורון: זה בלתי אפשרי ליישם את הדבר הזה.

חיים אורון: לכן, אנחנו כמובן מאשרים היום את התוכנית, שהיינו צריכים לאשר לפני שבועיים, אבל – רמי – היא לא מספיקה, היא ממש לא מספיקה, ואתם צריכים לעשות Fine Tuning כמה שיותר מהר.

חיים אורון: היו"ר אבישי ברוורמן: אני מודה לך, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב.

חיים אורון: מה שנראה, הכול לא פוליטי.

חיים אורון: יהודה טלמון, נשיא לה"ב, בבקשה.

חיים אורון: יהודה טלמון: אני לא יודע איך להעביר לכם את המסר עד כמה המצב קשה במגזר העסקים הקטנים והבינוניים.

חיים אורון: אצלנו זה לא בסף, אצלנו זה לא במסדרון; אצלנו זה כבר בסלון ובחדר שינה.

חיים אורון: בשל קוצר הזמן אני רוצה לעבור מייד למספר צעדים אופרטיביים שאני חושב שדרוש וצריך לנקוט בהם.

חיים אורון: מדברים על מצוקת אשראי.

חיים אורון: פתרון יעיל, מהיר, לנושא הזה יכול להיות מתן אשראי על דרך דחיית תשלום כל המסים השוטפים ב- 60 יום – דבר מאוד פשוט.

חיים אורון: כל המסים השוטפים: מס הכנסה, ביטוח לאומי, מע"מ, ללא ריבית, ללא קנסות – דחייה של 60 יום זה האשראי הכי פשוט, הכי מהיר.

חיים אורון: חובות עבר – יש חובות עבר למסים.

חיים אורון: בישרו לנו שיפרסו אותם.

חיים אורון: אם לא יפרסו אותם, בהצמדה בלבד ללא ריבית, זאת לא פריסה – כהוראת שעה, כמצב חירום, צריך לפרוס אותם בהצמדה בלבד.

חיים אורון: לא מעבר לכך.

חיים אורון: ארנונה – רבותי, לפי איך שזה עומד כרגע, הארנונה בשנה הבאה תעלה בלמעלה מ- 5%.

חיים אורון: לא יכול להיות שאנחנו נידרש לקצץ ולייעל ולהתייעל, ושאנחנו נוסיף 5% ארנונה בשנה הבאה.

חיים אורון: אתם חייבים להקפיא את העלאת הארנונה בשנת 2009.

חיים אורון: חובות של הסקטור הציבורי למגזר העסקי – להורות, ומייד, להזרים את החובות האלה, ובדגש על הסקטור של השלטון המקומי.

חיים אורון: אנחנו נתבקשנו לתת רשימות.

חיים אורון: זה מצחיק – זה דומה לחייב שאומר: לא קיבלתי מכתב התראה, אני לא משלם.

חיים אורון: הרי הסקטור הציבורי יודע בדיוק מי הוא חייב, ואף אחד בסקטור הציבורי לא יתנדב לומר שחייבים לו כי הוא מאותו רגע מחוק, לא עובדים אתו יותר.

חיים אורון: פחת מואץ – זה לא מכבר החלתם פחת מואץ בתעשייה.

חיים אורון: אני מודיע לכם – אנחנו מדברים על סטגנציה במשק; אנחנו מדברים על האטה בצריכה.

חיים אורון: אין מנגנון כמו החלת פחת מואץ מיידית- מיידית – על כל המשק, כדי לעודד את הרכישות, וצריך לעשות אותו בשל קוצר הזמן שרכישות עד 31 במארס 2009 ייחשבו לצורך 2008.

חיים אורון: זה יעודד אנשים לחדש ציוד במקום עסקם.

חיים אורון: לא יכולה להיות שום רשת ביטחון שלא תביא בחשבון רשת ביטחון למגזר של העצמאים, ואני מדבר על שני דברים מאוד קונקרטיים.

חיים אורון: אני דורש ואני מבקש מכם – דמי אבטלה לעצמאים הוראת שעה ב- 2009.

חיים אורון: תעזבו את העתיד.

חיים אורון: לא יכול להיות שמדברים על הקלה – שיכול להיות, וזה נכון, להקל את כל מה שצריך במבחני הכניסה של שכירים- לא יכול להיות שלא יהיו דמי אבטלה ב- 2009 לעצמאים.

חיים אורון: לא יכול להיות.

חיים אורון: היו"ר אבישי ברוורמן: צודק.

חיים אורון: יהודה טלמון: מס הכנסה שלילי – מס הכנסה שלילי, שאתם אישרתם אותו, אני לא יודע אם אתם יודעים: למגזר העצמאים כרגע הוא בגדר תעודת נייר.

חיים אורון: זוהי חתיכת נייר שלא ניתן לעשות אתה כלום.

חיים אורון: יש להחיל את 2009 לעצמאים במס הכנסה שלילי במיידי בכסף.

חיים אורון: לא בתעודות זיכוי.

חיים אורון: נקודה אחרונה, חשוב לי להסב את תשומת-לבכם.

חיים אורון: מדברים על הרבה רשתות ביטחון, לא דיברו על רשת ביטחון אחת מאוד חשובה – רשת ביטחון של קופות הפיצויים.

חיים אורון: יש פה מצב אבסורדי.

חיים אורון: מעסיק אחראי הפריש כספים לקופת הפיצויים של העובדים שלו, הוא היה אחראי, הוא פעל כדין.

חיים אורון: בקופות הפיצויים האלה יש היום ירידה של 25%-20%, אם לא 30%, בכספים המופקדים.

חיים אורון: דהיינו, כשבא היום אותו מעסיק אחראי לשלם את הפיצויים לעובדים, אין מספיק כסף.

חיים אורון: אין מספיק כסף, הוא נמצא בהפרה, הוא חייב לשלם פיצויי הלנה, שזה יותר גרוע מריבית של שוק אפור.

חיים אורון: אתם חייבים לתת פתרון גם לנושא הזה.

חיים אורון: תודה רבה.

חיים אורון: היו"ר אבישי ברוורמן: יהודה, אתה כהרגלך, מדבר לעניין, מדבר ברור, והרבה מההמלצות האלה, אני חושב שכדאי לקחת אותן ברצינות כי הן נכונות.

חיים אורון: תודה.

חיים אורון: חבר הכנסת יצחק זיו, בבקשה.

יצחק זיו: קודם כול, אני רוצה לברך על הנושא שהעליתם בתחילת הדיון לגבי הקפאת שכר הבכירים.

יצחק זיו: אני רוצה לברך, אני חושב שזה צעד ראשון בונה אמון כלפי כל הציבור.

יצחק זיו: לגבי תחושת הבטן שלי – כמו שהיה בכל ממשלות ישראל בעבר, ואני חייב לציין בעבר כי בממשלה הזאת, כשהגמלאים הגיעו לכנסת, הדבר הזה נעצר.

יצחק זיו: ברגע שצריך היה לפגוע, הראשונים שנפגעו תמיד היו הגמלאים.

יצחק זיו: לא ייתכן שברגע שיש צורך להכניס יד לכיס של מישהו, הראשונים שייפגעו אלה הגמלאים.

יצחק זיו: כל מפלגות הכנסת, כל ממשלות ישראל בשנים האחרונות, נתנו יד, הכניסו יד לכיס הגמלאים, וקודם כול קיצצו בקצבת הביטוח הלאומי, והגענו לשפל המדרגה.

יצחק זיו: הפעם הראשונה שבה חל שינוי זה בממשלה הזאת, שהתחילו להוסיף.

יצחק זיו: יש לי תחושה שברגע שתהיה אפשרות, יכניסו יד ויתחילו לקצץ שוב או יעצרו את העלייה שמתוכננת.

יצחק זיו: אני חוזר ואומר: אם לא יבטיחו – כי רשת ביטחון זאת ממש מילה נפלאה – אין לכם מה לדאוג; קרנות הפנסיה לא ייפגעו.

יצחק זיו: סליחה, קרנות הפנסיה, ברגע שעברו להיות בקזינו של הבורסה, נפגעו, לא יעזור שום דבר.

יצחק זיו: צריך לעצור את זה ולהחזיר את המצב לקדמותו - אגרות חוב מיועדות – להבטיח את זכות הקיום של הקרנות האלה.

יצחק זיו: אני חייב לציין את הנקודה שדיבר עליה פרופסור ספיבק.

יצחק זיו: שימו לב – שמעתם סקירה מזערית לגבי קצבת הביטוח הלאומי בכל המדינות וראיתם באיזה מצב אנחנו נמצאים.

יצחק זיו: נא לקחת את זה לתשומת-לב ולשנות את המצב.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה רבה.

יצחק זיו: אלי גונן, בבקשה.

יצחק זיו: קריאה: יצא.

יצחק זיו: היו"ר אבישי ברוורמן: יצא, אז עבר זמנו.

יצחק זיו: גדעון בן-ישראל, בבקשה.

יצחק זיו: גדעון בן-ישראל: ראשית, כזְקַן החברים פה אני רוצה למחות על כך ששר האוצר ועובדיו הבכירים – בדיון שהוא כל כך חשוב; אולי החשוב ביותר בתקופה הזאת – כולם מייד עזבו, לא שמעו ולא הקשיבו.

יצחק זיו: זה אופייני לכך שהם חושבים שהם יודעים את הכול ולא מוכנים אף פעם להקשיב לאחרים.

אבישי ברוורמן: סליחה.

אבישי ברוורמן: אתה יודע כמה אני מוקיר אותך ומעריץ אותך.

אבישי ברוורמן: אתה אחד מבין האנשים המיוחדים שלוחם, אבל פקידי האוצר עושים את עבודתם.

אבישי ברוורמן: אחמד טיבי: אני מוכן לתקוף את רוני בר-און - - - היו"ר אבישי ברוורמן: הבעיה בישראל זה המשטר והשרים.

אבישי ברוורמן: אם אתה רוצה להתקיף מישהו, תתקיף את שר האוצר, לא את הפקידים.

אבישי ברוורמן: גדעון בן-ישראל: יפה מאוד.

אבישי ברוורמן: זה נכון, אבל הפקידים חרגו.

אבישי ברוורמן: אורית נוקד: צריך להגן על רוני בר-און.

אבישי ברוורמן: תגיד שהוא היה מחויב לפגישה אחרת.

אבישי ברוורמן: קריאות: - - -

2200: אמרתי קודם כול שר האוצר.

אבישי ברוורמן: אני לא רוצה לבזבז זמן.

אבישי ברוורמן: שר האוצר אמר לי שב- 10:30 הוא צריך לעזוב.

אבישי ברוורמן: גדעון בן-ישראל: מה זה צריך?

אבישי ברוורמן: אבל זה הדיון הכי חשוב.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: הוא עזב, גמרנו.

אבישי ברוורמן: בוא נלך ל- Substance.

אבישי ברוורמן: גדעון בן-ישראל: רבותי, בשנת 85' הייתי חבר הנהגת ההסתדרות, כאשר הצלנו את המשק אז בשיתוף פעולה.

אבישי ברוורמן: גם אז זה התחיל קצת באיחור, ואפשר למנוע חלק מהקטסטרופה.

אבישי ברוורמן: אני אומר: הגישה הזאת של שר האוצר, שהוא מסרב להיפגש עם ההסתדרות ועם המעסיקים כבר במשך תקופה ארוכה – אפשר עכשיו היה להגיע לזה, שסוף סוף תקום המועצה החברתית-כלכלית.

אבישי ברוורמן: אני מציע שהוועדה תקבל החלטה מפורשת בעניין הזה, שנוכח המצב החמור שאנחנו נמצאים בו, הוועדה מחליטה שהיא תובעת משר האוצר להקים את המועצה הזאת, לשתף פעולה.

אבישי ברוורמן: לא ייתכן שזה יהיה אחרי ועדת חקירה.

אבישי ברוורמן: נקודה אחרונה לגבי הגמלאים.

אבישי ברוורמן: רשת הביטחון מלאה חורים, ואני מאוד חרד וחושש שגם אם פורמלית יביאו הנה תקנות, העניין הזה יתעכב ולא יפעל כהלכה.

אבישי ברוורמן: עדיין לא ברור לי לגמרי עניין הקרנות הוותיקות.

אבישי ברוורמן: ישבנו עם המינהלת של הקרנות הוותיקות, ואני רוצה לומר – יצאתי משם יותר מודאג מאשר נכנסתי .

אבישי ברוורמן: לכן, אני רוצה לבקש שלגבי הקרנות הוותיקות, הוועדה תקיים דיון מיוחד.

אבישי ברוורמן: יכול להיות דיון מוקדם בוועדה לענייני פנסיה, אבל חייב להתקיים דיון מיוחד על הקרנות הוותיקות.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: אנחנו נקיים, יהיה דיון נפרד על כך.

אבישי ברוורמן: גדעון בן-ישראל: שתתקבל החלטה שיהיה על זה דיון נפרד.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: יהיה על כך דיון.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת חיים אורון.

אבישי ברוורמן: גדעון בן-ישראל: דרך אגב, לחבר הכנסת זיו אני רוצה לומר – הוא הצביע בעד תקציב המדינה, כאשר יש שם כל הגזירות נגד הגמלאים.

אבישי ברוורמן: הוא, רפי איתן ובן-יזרי הצביעו בעד התקציב הזה.

יצחק זיו: לא שמעתי מה אמרת.

יצחק זיו: אתה יכול לחזור?

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, כפי שתיאר את התמונה שר האוצר כשהיה פה, על המציאות המכווצת ועל המערכת העסקית ששונאת סיכון, אותה טענה בדיוק יש לגבי ההצעה פה, רמי.

חיים אורון: זוהי הצעה מכווצת ושונאת סיכון, ואין ברירה – מה שד"ר ארנה ברי אמרה לכם: אין ברירה, ומוטב שעה אחת קודם.

חיים אורון: וזה נוגע להרבה מאוד נושאים, שאגב הם לא ייפתרו בתמונת מקרו.

חיים אורון: למשל, התשובה ל"תקשוב" היא תשובה מסוימת, והתשובה לתמנע היא תשובה אחרת, והתשובה לתחום שלא עלה פה היום זה כל הקטסטרופה שקורית במגזר השלישי.

חיים אורון: המגזר השלישי בעצם נשען היום על המערכת הממשלתית ועל המערכת של התרומות.

חיים אורון: הוא מספק שירותים ממשלתיים.

חיים אורון: הוא באסון גדול.

חיים אורון: אי-אפשר שלא להתמודד עם מה שקורה שם.

חיים אורון: לכן, אין ברירה, למרות המצב שאין תקציב – הגישה צריכה להיות הרבה יותר מרחיבה.

חיים אורון: עזבו כרגע את הוויכוח על גודל התקציב – זה לא יהיה 1.7% וזה לא יהיה 2.5%, מדברים בסדרי גודל לגמרי אחרים, אבל זה לא הדיון עכשיו.

חיים אורון: הדיון עכשיו הוא מה אנחנו עושים – כאשר המערכות האחרות לא מתפקדות, ידין; זה לא כשלים בשוק, הן לא עובדות, ואתן תיכף שתי דוגמאות למה אני מתכוון.

חיים אורון: לכן, אין ברירה.

חיים אורון: העולם משנה דיסקטים, אתם מתמהמהים.

חיים אורון: הסיפור שאצלנו זה לא כמו בכל העולם, לכן עדיין אפשר כל הזמן לכתוב פה: אבל זה במסגרת תקציב 2009, ותיזהרו, וכו', עזבו את זה, זה לא רציני.

חיים אורון: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: מי כתב את זה?

חיים אורון: חיים אורון: לאורך כל הנייר.

חיים אורון: תאמין לי, אתה מכיר אותי, קראתי אותו.

חיים אורון: חלק הוא מעבר לתקציב, וחלק מהפרויקטים הם בתוך התקציב.

חיים אורון: זה לא הדיון עכשיו.

חיים אורון: בנושא ה"תקשוב" למשל, אין ברירה.

חיים אורון: אם זה עבד חמש שנים, תנו עוד חמש שנים ושימשיכו את העניין הזה.

חיים אורון: שלמה מולה: הוא מבקש, הוא מוכן להוסיף.

חיים אורון: חיים אורון: ואם יש בעיה ב"פרי הגליל" – ואפשר להציל את "פרי הגליל", ואני אומר לך מתוך ידיעה אישית, אפשר להציל את "פרי הגליל", וזה קשור באשראי של 20 מיליוני שקלים, שיש מי שייקח אותו ויש מי שערֵב לו – תנו את זה קדימה, וככה תצילו מקום אחד ועוד מקום אחד.

חיים אורון: אני מודה שבכל מקום שבו אומרים לי "הגנה ממוקדת", כל הנושא של הממוקדת מעורר אצלי כל מיני שאלות.

חיים אורון: עופר יודע ושרגא יודע וגם שר האוצר יודע.

חיים אורון: אין רשת ביטחון.

חיים אורון: החליטו להגיד שיש רשת ביטחון, כדי להעביר דף ולא לעשות שביתה ולא ליצור משבר במשק – ואולי הם צודקים.

חיים אורון: אין רשת ביטחון.

חיים אורון: יש תשובה חלקית מאוד, לא רצינית.

חיים אורון: אבל עם כל הכבוד, הבעיה של הפנסיה קיימת והיא לא צמחה יש מאין.

חיים אורון: מה אתם עושים, רמי?

חיים אורון: בסעיף 1 להצעה אתם חוזרים על אותו סיפור.

חיים אורון: מה זה נקרא שאג"ח הקונצרנים ילכו מחדש ב- 50% ערבות מדינה?

חיים אורון: מי אחראי על ה- 50% האחרים?

חיים אורון: אני מבקש להפריד את ההצבעה על זה, ואני מצביע נגד, כי אני לא מוכן עוד פעם שישלחו 5 מיליארד שקל – רק 5 מיליארד שקל - של אג"חים קונצרנים, יקנו אותם דרך קצין חוב, ויש לכך רק ערבות חלקית.

חיים אורון: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אולי תיתן לי להסביר את זה, אני לא בטוח שתצביע נגד.

חיים אורון: יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש, אפשר להצביע ואחר כך לקיים את הדיון?

חיים אורון: היו"ר אבישי ברוורמן:

חיים אורון: אתה יודע מה, אני עוד מעט אעשה את זה – אם יאריכו.

חיים אורון: חבר הכנסת אורון, בבקשה לסיים.

יצחק זיו: יש רשת.

יצחק זיו: אין ביטחון.

יצחק זיו: היו"ר אבישי ברוורמן: תבחר לך, בן-ישראל, מה אתה מצביע בממשלה.

יצחק זיו: חיים אורון: לגבי השאלה של שינוי רשתות הביטחון לעתיד בפנסיה.

יצחק זיו: אל תגררו את ההשקעות הראשוניות – ראיתי, בין 80% ל- 60% בבורסה – מה, אנחנו חוזרים לסיפור הזה?

יצחק זיו: אני חושב שיש הרכבים אחרים – של אג"חים ייעודיים, של השקעות.

יצחק זיו: אגב, רמי וידין, אם אפשר להשתמש בכספי קרנות הפנסיה להשקעה באג"חים קונצרנים, למה לכל השדים והרוחות אי-אפשר היה להשקיע אותם ברכבת בתל-אביב?

יצחק זיו: ולמה אי-אפשר להשקיע את הכסף הזה בערבות מדינה, ברכבת לירושלים וברכבת לגליל, וליצור מקור רציני של ערבות מדינה שהיא קשורה לפרויקטים והיא תגדיל את הערבות לקרנות הפנסיה בעוד 20%, ואז נקבל אג"חים ייעודיים אולי ב- 40%, ועוד 20% בקרנות מהסוג הזה, ואז תגיע לרשת ביטחון הרבה יותר משמעותית.

יצחק זיו: ונפסיק את ההימור הזה על קרנות הפנסיה – זה לטווחים של 40 ו-60 שנה.

יצחק זיו: אף אחד מאתנו – לא אתם ולא אני – יודעים מה יהיה פה בטווחים האלה.

יצחק זיו: אנחנו לא יודעים מה יהיה פה בעוד שישה חודשים.

יצחק זיו: תוציאו את הפנסיות מהסיפור הזה.

יצחק זיו: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה רבה, חבר הכנסת אורון.

יצחק זיו: בועז רדאי, בנק הפועלים, בבקשה.

יצחק זיו: בועז רדאי: שלוש הערות קצרות, בלחץ הזמן.

יצחק זיו: ראשית, אני באתי לפה מתוך כוונה להביע עמדה על התוכנית – ודאי שהבנק הוא חלק חשוב בתוכנית הפיננסית – אבל אני לצערי לא יכול לעשות את זה, מהסיבה הפשוטה, שאף אחד לא טרח לדבר אתנו בכלל, להתייעץ אתנו, לשמוע את דעתנו.

יצחק זיו: לא חייבים לקבל אותה, אבל אני חושב שבכל התוכנית הפיננסית אף אחד - - - יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: התשובה נמצאת רק באוצר.

יצחק זיו: בועז רדאי: אני מדבר רק בשם בנק הפועלים כמובן, אני לא יודע לגבי בנקים אחרים, אבל אתנו אף אחד לא דיבר, אף אחד לא הניח נייר.

יצחק זיו: היו"ר אבישי ברוורמן: משה פרל, מה עם בנקים אחרים?

יצחק זיו: אני רוצה להבהיר את הנקודה כי זוהי נקודה חשובה.

יצחק זיו: בועז, אתה אומר שלא היה שום מגע עם הבנק.

יצחק זיו: בועז רדאי: אני אפרט.

יצחק זיו: היו"ר אבישי ברוורמן: בבקשה, ואבקש ממשה פרל להוסיף.

יצחק זיו: בועז רדאי: מספר ימים או יום אחד לפני שהתפרסמה התוכנית בציבור, קיבל מנכ"ל בנק הפועלים טלפון ממי שהוא קיבל, והוא פירט לו את התוכנית.

יצחק זיו: אני לא מדבר על זה.

יצחק זיו: אני מדבר על העובדה שבתוכנית כזאת, מן הראוי היה לשאול את הבנקים ולהבהיר, למשל מה הסכום שדרוש, אם בכלל; מה המנגנון; כל הפרטים שאנחנו לא ניכנס אליהם עכשיו, לא היה – ואני אומר זאת באחריות, בשם הבנק שאני עובד בו – לא היה דבר כזה.

יצחק זיו: שנית, לגבי כל המינוחים של מחנק אשראי וכולי, צריך לזכור שני דברים חשובים.

יצחק זיו: ראשית, הרפורמות שעברו פה בשנים האחרונות גררו הגדלה – אולי מבורכת, אולי פחות – של מאות מיליארדי שקלים בשוק האשראי החוץ-בנקאי.

יצחק זיו: אי-אפשר לצפות מהמערכת הבנקאית, בתקופה כל כך קצרה, למלא את הבור שנפער כתוצאה מהקפאתו המוחלטת של השוק הזה.

יצחק זיו: יחד עם זאת, אם מסתכלים על נתוני הבנקים ברבעון השלישי, בדוחות הכספיים שכל אחד יכול לראות – וה- מ.מ.מ יכול לעשות לכם עבודה אגרגטיבית עליהם, ואני יכול להגיד בשם הבנק שבו אני עובד מה קורה בחודש האחרון – לא נעצר האשראי, האשראי גדֵל.

יצחק זיו: האשראי גדֵל הרבה יותר מהצמיחה במשק, ולכן ודאי שזה לא יכסה אחרי כל הבור של האשראי החוץ-בנקאי, אבל הבנקים עושים, תוך אחריות ותוך כמובן הסתכלות על הסיכונים כמו שאנחנו מחויבים, אף אחד לא רוצה Sub-prime בארץ.

יצחק זיו: דבר שלישי ואחרון – אמר פה רם בלינקוב שיש תקנות לניגוד עניינים.

יצחק זיו: על שולחן הוועדה, כבר מזה חודשים ארוכים יש קובץ גדול של תקנות שהניח שר האוצר, שהכין ידין ענתבי, שעוסקות בין השאר בעניין הזה.

יצחק זיו: כל מה שצריך זה לקחת אותן מהארון, שם הן שוכבות חודשים, להעלות אותן פה לדיון – זה יפתור, אומנם חלק קטן אבל חלק מהבעיות שדיברו עליהן.

יצחק זיו: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה.

יצחק זיו: אני מבקש ממר פרל להוסיף, כי בועז דיבר על בנק הפועלים.

יצחק זיו: אתה יכול להשלים את ההערה.

יצחק זיו: בבקשה.

יצחק זיו: משה פרל: שתי מלים.

יצחק זיו: אחת לעניין שהוא לכאורה פרוצדורלי אבל בועז העלה אותו כמהותי, ועופר העלה אותו כמהותי.

יצחק זיו: לא מוכר לי הליך של עבודה מסודרת מול המערכת הבנקאית כדי לשקול את התוכנית הזאת.

יצחק זיו: יותר מכך – וזאת הערתי השנייה – הסיבה שלא ביקשתי לדבר היא כי אני מודה ששר האוצר – והקשבתי לו קשב רב – שינה לטובה את המוזיקה שלו, אבל הדברים כן נרמזו פה הן על-ידי חבר הכנסת מיסז'ניקוב, הן על-ידי חלק מפקידי האוצר.

יצחק זיו: יש איזו מין מוזיקה כזאת שהולכת וגוברת כאילו הבנקים הם אלה שעכשיו חונקים את המשק.

יצחק זיו: כבר נאמר פה ביותר מרמיזות שמעמידים את ה- 6 מיליארדי שקלים כדי לגייס חוב זול, אבל הבנקים חייבים להלוות אותו החוצה ושלא יעיזו להגדיל את כריות הביטחון.

יצחק זיו: אז אני מבקש פה – ואני אעשה זאת מאוד בקצרה כי אני רואה את פניך – קודם כול, גם את המצגת של האוצר ראיתי, שבהגינות אמרה: המשבר איננו המשבר של האשראי הבנקאי; מקורו, עיקרו והשיתוק הוא באשראי החוץ-בנקאי.

יצחק זיו: יותר מהעובדה שבועז ציין, שאי-אפשר – גם אם הבנקים יתנו אשראי וגם אם יגדילו; אגב, גם בנתוני נובמבר הם הגדילו – הם לא יוכלו לגשר על החצי.

יצחק זיו: אנחנו מדברים על חצי מ- 1.4 טריליון, ג'ומס, אלה המספרים, אלא צריך להבין פה את השוק, וזה מה שאני מנסה להגיד לכם.

יצחק זיו: הסיכון השתנה.

יצחק זיו: רמזו פה חלק מהארגונים הכלכליים: מה פתאום הבנקים מגדילים מרווחים?

יצחק זיו: רבותי, הציבור הישראלי, את הכסף הארוך שלו, את הפנסיות שלו, לא מוכן, באמצעות מנהלי הכסף הזה שקוראים להם גופים מוסדיים, להלוות לכל מיני חברות.

יצחק זיו: הוא מבקש מהם היום 60, 70, 80 וגם 200% כי הוא אומר לפירמה – ואני לא אנקוב פה בשמות – את מסוכנת, אני לא מלווה לך את כספי הפנסיה שלי.

יצחק זיו: הציבור הזה, את כספי הפיקדונות שלו שמנוהלים על-ידי גופים שקוראים להם בנקים, גם חושב שהמצב הוא מסוכן, וגם שם נערך הליך של ניהול סיכונים, שהיה עד היום super מקצועי, super אחראי; אנחנו לא סיכנו כספים, לא היינו בשוק ה- Sub-prime, גם האשראי שלנו לקונצרנים היה הרבה יותר מסודר, ולכן לצפות מהבנקים ולהטיל ולגלגל לפתחם את המשבר - - - היו"ר אבישי ברוורמן: משה.

יצחק זיו: קצת טעיתם.

יצחק זיו: קצת.

יצחק זיו: משה פרל: לא, לא.

יצחק זיו: שמישהו יסתור אותי, כי אני התעכבתי כאן על דברים אחרים.

יצחק זיו: אתה נתת לי לדבר, אני לא ביקשתי.

יצחק זיו: היו"ר אבישי ברוורמן: בבקשה.

יצחק זיו: חיים אורון: כשאתה אומר הבנקים זה בסדר; כשאתה מתחיל להיכנס לתוכו, זה לא תמיד אותו דבר.

יצחק זיו: משה פרל: לא בטוח שהבנתי את ההערה שלך.

יצחק זיו: חיים אורון: לא כולם.

יצחק זיו: כמה רשמו לא מעט הפסדים שם.

יצחק זיו: משה פרל: כשהבנק מפסיד כסף, הלקוחות לא נפגעים.

יצחק זיו: זה בדיוק כל ההבדל, ותסכים אתי שהבנקים בישראל - גם בתחום הקמעונאי – לא הלכו למהלך של הלוואות ללווים שיש להם כושר החזר מאוד מאוד מוגבל, וגם לא בצד של הפירמות.

יצחק זיו: כן, הם נמחקו; כן, הם השקיעו, אבל הלקוחות לא נפגעו.

יצחק זיו: הסיכון הזה הולך כל הדרך.

יצחק זיו: גם הציבור הישראלי, לממשלה שלו עצמו.

יצחק זיו: חלק מהדברים שמדברים פה, הוא אומר לממשלתו: אני רוצה, גברתי הממשלה, 3.8% - נדמה לי שזה נכון לעכשיו – אם את רוצה ממני הלוואות.

יצחק זיו: אגב, הציבור שלו, המקום היחידי – ולא רק שלנו – שמוכן לתת הלוואה, זה ממשלת ארצות-הברית.

יצחק זיו: שם מוכנים לתת לה כסף גם באפס אחוז ריבית.

יצחק זיו: כלומר, מה שיש פה זה שינוי של הסיכון, והבנקים ימשיכו לנהל את הסיכון הזה, גם אם יתנו להם ערבויות על המדף.

יצחק זיו: היו"ר אבישי ברוורמן: משה, תודה.

יצחק זיו: יש עוד שלושה דוברים שנרשמו.

יצחק זיו: בשעה 11:40 אני מקיים את ההצבעה.

יצחק זיו: לפני כן אני אתן עוד שלוש-ארבע דקות לממונה על התקציבים ואולי עוד מספר דקות לידין ענתבי, להגיב.

יצחק זיו: לאחר מכן יש עוד סעיפים על סדר-היום להצבעות.

יצחק זיו: חבר הכנסת אמנון כהן, בבקשה.

יצחק זיו: אמנון כהן: תודה, אדוני היושב-ראש.

יצחק זיו: אני אמרתי את זה גם בדיון הקודם, שאנחנו כבר מספטמבר מבקשים מהאוצר להביא לנו תוכנית ולהיערך.

יצחק זיו: לפני שבועיים, כשהיה פה דיון ורצינו להצביע על תוכנית ההאצה של האוצר, נענינו לבקשתו של יושב-ראש הוועדה, שאמר שדיבר עם ראש הממשלה ומכובדי עופר עיני, שאמרו: תנו לנו 24 שעות, אנחנו רוצים לסיים את המשולש ולמנוע את פיטורי העובדים – שאת חלקם אנחנו רואים כאן – וזה לא רק הם.

יצחק זיו: אנחנו יודעים על עשרות אלפים שעומדים בפתח ועומדים להיות מפוטרים.

יצחק זיו: רק בגלל זה, אדוני היושב-ראש, לא היה פה לחץ של חברי ועדת הכספים להצביע באותו יום על תוכנית ההאצה, כי היו חייבים להצביע באותו יום.

יצחק זיו: זה לא מושלם, אבל היינו חייבים להגיד את האמירה של הכנסת שאמרה שאנחנו מתחילים באיזשהו תהליך.

יצחק זיו: אבל אני היום מאוכזב מאוד – מאוכזב מאוד שאני רואה את העובדים האלה כאן.

יצחק זיו: אני לא מבין למה לא יושבים הגופים האלה – גם שרגא ברוש, גם עופר עיני – יחד עם האוצר, יחד עם הבנקים, שהם כולם למעשה צריכים לשבת ביחד, אנשי המקצוע.

עופר עיני: אם אתה לא מבין, אני אענה לך.

עופר עיני: כי שר האוצר לא רוצה לשבת.

עופר עיני: אמנון כהן: לכן אני אומר, אדוני היושב-ראש, אני רוצה להציע הצעה פרקטית.

עופר עיני: הרי אנחנו נאשר היום, ודאי נאשר את תוכנית ההאצה, את התוכנית שמוגשת בפנינו .

עופר עיני: אני מבקש ממך, על-פי ניסיון שלי – בדיונים רבי-משתתפים לא נסגור שום דבר.

עופר עיני: אני מבקש שתקים צוות מתוך חברי ועדת הכספים, שיהיה מורכב מסיעות כאלה ואחרות, אבל לא בפורום כזה גדול.

עופר עיני: שאנחנו נשב עם האוצר ואנחנו נכפה על האוצר – כשאנחנו יושבים שם יחד אתו, יחד עם המעסיקים, יחד עם המייצגים של העובדים, יחד עם הבנקים – אנחנו נסגור את העניין הזה, כי הם לא רוצים לשבת.

עופר עיני: אנחנו נבוא עם כל הצוות הזה.

עופר עיני: חייב להיות הצוות הזה.

עופר עיני: פעם ביומיים, פעם בשלושה ימים ניפגש, נגמור את הסיפור הזה.

עופר עיני: אני מבקש ממך.

עופר עיני: זה לא ייגמר כי אנחנו רואים את ההאטה בשנת 2009.

עופר עיני: אנחנו לא יודעים מה יהיה אחרי הבחירות.

עופר עיני: צוות ועדת הכספים יהיה מלווה בפרויקט הזה, יחד עם האוצר, יחד עם המשק, כולנו ביחד.

עופר עיני: אני מבקש ממך לקבל את ההחלטה הזאת .

עופר עיני: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה רבה.

עופר עיני: אהובה ינאי, לגבי מצוקת רשת הביטחון למגזר השלישי.

עופר עיני: בבקשה.

אהובה ינאי: אני די נדהמת.

אהובה ינאי: חברת הכנסת יחימוביץ', מדובר ב- 365,000 עובדים, כשיש התעלמות מלאה בתוכניות משרד האוצר.

אהובה ינאי: אין אפילו הצעה לבטל את העונש על העסקתם – מס מעסיקים; אין התייחסות לנושא המע"מ; אין התייחסות לנושא קרנות חירום ביחס למגזר הזה; אין שום התייחסות לנושא המכרזים ביחס למגזר הזה.

אהובה ינאי: תוכנית האצה, וכל נושא רשת החירום מתעלם מ- 365,000 עובדים.

אהובה ינאי: מדובר בלמעלה מ- 17% מאחוז השכירים בארץ.

אהובה ינאי: יותר חשוב מזה – מדובר באנשים שתלויים בהם, ואלו הקבוצות החלשות ביותר בחברה הישראלית.

אהובה ינאי: ולכן, ההתעלמות הזאת – כמו שיורשה לי לצטט את שר האוצר: להתמהמהות מחיר כבד- ואני הייתי מאוד מצפה שגם ועדת הכספים, באותה ועדה, תתייחס לא רק להסתדרות ולמעסיקים, אלא גם למגזר השלישי.

אהובה ינאי: ושר האוצר, כשהוא מדבר על התמהמהות – יסתכל קודם על משרד האוצר, כמה הוא מתמהמה ביחס להתייחסות למגזר השלישי.

אהובה ינאי: קיבל תוכניות של ארגון הגג שלנו, של מנהיגות אזרחית, כבר לפני שבועות.

אהובה ינאי: היתה לנו פגישה, ואנחנו יושבים במשרד ראש הממשלה, ושום דבר אין.

אהובה ינאי: יש התעלמות.

אהובה ינאי: אני מבקשת שחלק מההחלטה, שבכל הביטויים ששמעתי לאורך כל הדרך – מגבשים, דנים, יבדקו, יבחנו – שהמגזר השלישי, על מאות אלפי עובדיו ועל האוכלוסיות החלשות שתלויות בו, יהיה חלק מהדיון, והדיון בו – גם אם הוא שונה – הוא הכרחי, ואף אחד שיושב כאן ובמקומות אחרים לא יוכל לומר: לא ידענו, לא שמענו.

אהובה ינאי: תודה רבה לכם.

אהובה ינאי: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה רבה, אהובה.

אהובה ינאי: דברי אלוהים חיים.

אהובה ינאי: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

אהובה ינאי: אחמד טיבי: תודה, אדוני.

אהובה ינאי: טוב מאוחר מאשר בכלל לא, אבל ברשת הזאת יש הרבה חורים.

אהובה ינאי: אורית נוקד: זאת רשת.

אהובה ינאי: אחמד טיבי: אבל יש הרבה.

אהובה ינאי: יש רשת שיש בה חורים קטנים, יש רשת שיש בה חורים גדולים, והיא כמעט ולא רשת.

אהובה ינאי: לא נותנים מענה מספק לבעיית המפוטרים.

אהובה ינאי: מה שחבר הכנסת וקנין אמר, שלא צריך למשל להתייחס פרטנית לחברה זאת או אחרת – אני לא מסכים אתו, אפשר להתייחס.

אהובה ינאי: אל"ף, צריך לתת מענה לבעיית המפוטרים באופן כללי.

אהובה ינאי: זה קטסטרופה כשמפוטרים 20, כי זוהי קטסטרופה לכל משפחה בפני עצמה, וזה חשוב להתייחס כאשר יש מפעל ש- 3,500 איש יפוטרו בפריפריה.

אהובה ינאי: כל הסיסמאות של פריפריה קורסות פעם אחר פעם.

אהובה ינאי: יצחק וקנין: אחמד, אין טאבו לאף אחד פה.

אהובה ינאי: כל אחד מציג את זה כביכול אמירה שלי.

אהובה ינאי: האמירה שלי היא לגבי כל המפעלים.

אהובה ינאי: הבעיה היא לא רק שלהם, אני אומר לכם.

אהובה ינאי: אל תיתפסו לאיזה קטע קטן.

אהובה ינאי: הקטסטרופה לפנינו, אני אומר לכם.

אהובה ינאי: היו"ר אבישי ברוורמן: חבר הכנסת וקנין, אמרת את דבריך, נרשמו.

אהובה ינאי: יצחק וקנין: אני אתמול סיירתי במפעל "ארזים" בכרמיאל.

אהובה ינאי: שם 400 עובדים מחר הולכים להיות מפוטרים.

אהובה ינאי: מחר.

אהובה ינאי: על מה אתם מדברים.

אהובה ינאי: זאת בעיה רק שלהם?

אהובה ינאי: אני כואב את הכאב שלכם יותר מכם.

אהובה ינאי: ירדנה קרויצוירט: בפריפריה זה בולט.

אהובה ינאי: יש פחות אפשרויות עבודה.

אהובה ינאי: אחמד טיבי: רם בלינקוב אמר שהוא יתייחס ספציפית לעניין "תקשוב", חשוב לנו לשמוע את תשובתו.

אהובה ינאי: כמובן שהיה עדיף אם הרשת היתה מופעלת רטרואקטיבית – אני מבין את הקושי, אני מבין את הדילמה של משרד האוצר – אבל כל עוד לא יתווסף מיליארד השקל, לא יינתן מענה למפוטרים והנושא הזה של רטרואקטיביות לא יבוא בצורה מסוימת על פתרונו, קשה לתמוך בתוכנית, אבל כעיקרון קשה גם להתנגד בסופו של דבר.

אהובה ינאי: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה רבה, חבר הכנסת טיבי.

אהובה ינאי: יהודה אלחדיף, בבקשה.

אהובה ינאי: קריאה: יצא.

אהובה ינאי: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה.

אהובה ינאי: יוסי שניר, לגבי המפעל בתמנע, בבקשה.

אהובה ינאי: יוסי שניר: אני מדבר בשם ה"ערבה מיינס", חברות הנחושת בתמנע.

אהובה ינאי: היו"ר אבישי ברוורמן: לשעבר, מנכ"ל משרד התעשייה והמסחר.

אהובה ינאי: יוסי שניר: גם מנכ"ל הרכבת.

אהובה ינאי: אנחנו מדברים על מפעל של 2,500 עובדים בקו ראשון ושני - מפעל בהשקעה של 250 מיליון דולר, כאשר על-פי החוק מגיע לנו מענק, ועמדנו בכל הקריטריונים, כולל הבנק לפיתוח התעשייה.

אהובה ינאי: אנחנו עכשיו עומדים לפטר כבר את 200 העובדים שכבר עובדים במקום, עם השקעה של 60 מיליון דולר והמשקיע הולך למשוך את כל השקעתו משם כבר בפברואר השנה, היות ולא נותנים אף פרוטה.

אהובה ינאי: ממשלת ישראל לא נותנת מענק למפעל הזה.

אהובה ינאי: אנחנו עמדנו להשקיע בשנה הבאה, 2009, 150 מיליון דולר בבנייה של המפעל, שתעסיק עוד ועוד עובדים בנגב.

אהובה ינאי: זה המפעל הריאלי היחידי בכל הפריפריה בנגב.

אהובה ינאי: כולם מדברים על הנגב; זהו המפעל היחידי שקם שם – 60 מיליון דולר כבר שם באדמה, עובדים, חוצבים מתחת לקרקע, מפיקים נחושת.

אהובה ינאי: כולכם מוזמנים לראות את המבצע האדיר הזה, ודאי גם ראיתם בטלוויזיה.

אהובה ינאי: אני מבקש מממשלת ישראל לא להעביר את התוכנית אם לא ייכלל גם הנושא בתוך התקציב.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת שי חרמש.

שי חרמש: אני רוצה לקחת את הזכות לדבר גם ככלכלן, ושלי, גם כסוציאליסט.

שלי יחימוביץ': נראה לי שאנחנו במקרה הזה באותה עמדה.

שי חרמש: ואני מברך.

שי חרמש: רבותי, צריך לדעת מה מתחיל, איפה ההתחלה, איפה היסוד ואיפה הסוף.

שי חרמש: ההתחלה בקרנות הפנסיה היא פספוס של התהליך.

שי חרמש: הדיון על קרנות הפנסיה הוא דבר ראוי, נכון, הכרחי, אבל התהליך צריך להתחיל קודם כול ביוזמה של לחזק את הכלכלה הריאלית, לחזק את נושא התעסוקה, הצמיחה.

שי חרמש: כשיש צמיחה, כשיש השקעות – אין אבטלה, אין אג"חים שצונחים.

שי חרמש: כשאין אג"חים צונחים- קרנות פנסיה לא סובלות.

שי חרמש: ללכת מהסוף להתחלה, אני חושב שזהו מהלך שגוי, ואולי ראשית המהלך פה - ללכת מהיסוד, הוא המהלך הנכון.

שי חרמש: הכשל הוא במצוקת אשראי, בחוסר ביטחונות, בהרעה בתנאי הסחר.

שי חרמש: אני חושב ששרגא אמר את כל הדברים האלה.

שי חרמש: הטיפול בזה יביא בסופו של דבר גם את התוצאה בקרנות הפנסיה.

שי חרמש: נקודה שנייה – אי-אפשר שלא לומר שלוש מלים בנושא הפנסיה.

שי חרמש: רם בלינקוב – לתפוס טרמפ על העובדים הזרים כרגע פה, זה לא לפגוע בחקלאים ובעובדים זרים; כל עובד זר בפריפריה מייצר חמישה-שישה מקומות עבודה.

שי חרמש: אני מציע לא לעשות אקספרימנט כרגע בנגב, בערבה ובגליל, להוריד עובדים זרים, כי התוצאה תהיה מובילים, אורזים, משווקים, מייצאים, מטיסים.

שי חרמש: רמי, אל תיגעו בזה.

שי חרמש: החומר הזה לא רלוונטי לנושא הזה.

שי חרמש: זה נכנס פה כרגע בהגנב, הוא לא לעניין, הוא היום לתקוע מקל במקומות שעוד יש תעסוקה.

שי חרמש: נושא נוסף – העברנו בכוח רב – ג'ומס ורובי ואני וכולנו פה – את חוק עידוד השקעות הון.

שי חרמש: אתם מחפשים פתרונות בכל מיני פרויקטים לאומיים תשתיתיים, שוודאי ייתקעו בהרבה בעיות ביורוקרטיות.

שי חרמש: הרכבת מיד-מרדכי לנתיבות – המכרז מוכן שנה וחצי, מתווכחים על רוחב המסילה, אבל בינתיים עוד לא עובדים.

שי חרמש: תכניסו 300 מיליון שקל לחוק עידוד השקעות הון – תאמינו לי שתקבלו 50,000 מקומות עבודה, תקבלו השקעות בפריפריה.

שי חרמש: החוק ישנו, צריך לשקף אותו פנימה.

שי חרמש: עד כאן, תודה רבה, וכל מילה לגבי יוסי שניר מיותרת.

שי חרמש: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה.

שי חרמש: מר בירנבאום, מילה אחת.

שי חרמש: אברהם בירנבאום: יושב-ראש ארגוני הסוחרים בישראל.

שי חרמש: עד היום, ולא רק בישיבה הזאת, לא שמעתם את האמת על קופות הגמל, לא שמעתם את נציגי הסוחרים.

שי חרמש: לידיעת

שי חרמש: כם – מה-1 בינואר עד סוף נובמבר הפסידו עמיתי קופות הגמל בממוצע 19% פלוס אחוזים; תוסיפו לזה את דמי הניהול – זה נומינלית 20% פלוס.

שי חרמש: ואני כבר לא לוקח בחשבון את האינפלציה ואת הריבית האלטרנטיבית.

שי חרמש: כלומר, אם היו לי מיליון ו- 880 אלף שקלים ב-1 בינואר, יש לי היום מיליון וחצי שקלים, ומה אתם מציעים לנו?

שי חרמש: שבעוד שלוש שנים יהיו לי 600,000 שקלים צמודים למדד, כאשר ייתכן מאוד שהמדד בשנה הבאה יהיה שלילי.

שי חרמש: המשמעות היא שכדאי לי למכור את קופות הגמל, לקנות אג"ח ממשלתי ולהיות בטוח שיהיה לי כסף נזיל, שבעוד שלוש שנים יהיו לי לפחות מיליון ו- 600 אלף, מיליון ו-700 אלף.

שי חרמש: אני רוצה לומר לכם – סוחרי ישראל מעולם לא ביקשו מכם דבר ולא קיבלו דבר.

שי חרמש: ההסתדרות לא קיבלה אותנו - וזה בסדר - לקרנות הפנסיה במשך למעלה מ-40 שנה.

שי חרמש: קיפחתם אותנו בשיעורים ניכרים – בהטבות המס.

שי חרמש: זה 20 שנה, אדוני היושב-ראש, יותר מ-20 שנה, שלא מוכרים לקופות הגמל אגרות חוב מיועדות – זה היה בהתחלה בריבית צמודה של 6%, אחר כך זה ירד לקופות הוותיקות ל- 5.5%, ואנחנו סבסדנו את זה כמשלמי מסים.

שי חרמש: היו"ר אבישי ברוורמן: מר בירנבאום, אתה יודע כמה אני אוהב אותך ומעריך אותך.

שי חרמש: אנא צמצם.

שי חרמש: אברהם בירנבאום: לאחר מכן, כאשר קרנות הפנסיה של ההסתדרות יצרו גירעון אקטוארי של 100 מיליארד שקלים בגלל ניהול כושל, בגלל מעשי שחיתות – הלאמתם את קרנות הפנסיה, על חשבוננו כמשלמי מסים.

שי חרמש: כל מה שאנחנו אומרים: גזלתם את קופות הגמל שלנו.

שי חרמש: אנחנו ניהלנו אותן בבנקים לפי בחירתנו.

שי חרמש: לא נתתם לנו דבר.

שי חרמש: תחזירו לנו – תחזירו לנו מיום שהקופה שלנו הועברה.

שי חרמש: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה, מר בירנבאום.

שי חרמש: אחרון הדוברים, חבר הכנסת מולה, ולאחר מכן נעבור להצבעות.

שלמה מולה: אדוני היושב-ראש, כל הדיון הזה הוא דיון שצריך להביא אותנו לאיזשהו תהליך של שינוי דיסק – שינוי דיסק בין התפיסה הסוציאליסטית לבין התפיסה הקפיטליסטית.

שלמה מולה: אדוני היושב-ראש, אני מבקש כהצעה לסדר.

שלמה מולה: אני מאוד שמח שקיימתם את הדיון בנושא שכר הבכירים, השרים וחברי הכנסת.

שלמה מולה: קריאה: אף אחד לא קיים דיון.

שלמה מולה: שלמה מולה: אמרו לי שכן היה דיון.

שלמה מולה: היו"ר אבישי ברוורמן: אתה איחרת.

שלמה מולה: אני המלצתי להקפיא את שכר הבכירים.

שלמה מולה: תהיה ישיבה מיוחדת שבה אנחנו נצביע על הקפאת שכר הבכירים.

שלמה מולה: שלמה מולה: אני מציע שנלך הפוך.

שלמה מולה: אני מציע שקודם כול נצביע היום על הקפאת השכר.

שלמה מולה: היו"ר אבישי ברוורמן: לא, לא.

שלמה מולה: יש פרוצדורה שאי-אפשר לעשות אותה היום.

שלי יחימוביץ': יכולים להצביע, אין לזה משמעות.

שלי יחימוביץ': זה צעד פופוליסטי.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: אין לזה משמעות, אני הסברתי את זה כבר.

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת מולה, אתה איחרת.

שלי יחימוביץ': אני אמרתי שנצביע בעוד שבוע.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא יכולים לעשות את זה עכשיו, אין לזה משמעות.

שלי יחימוביץ': תודה רבה.

שלי יחימוביץ': שלמה, זה לא אנחנו קובעים.

שלי יחימוביץ': אנחנו יכולים לפנות בבקשה.

שלי יחימוביץ': יעקב ליצמן: גם זה לא .

שלי יחימוביץ': אבל אם בא לכם לשחק את המשחק הזה.

שלי יחימוביץ': שלמה מולה: אני חושב שבכל זאת הדעת לא יכולה לסבול שאנחנו נקבל תוספת שכר, ואנשים יפוטרו.

שלי יחימוביץ': אני מבקש מרם בלינקוב שייתן לנו את לוח הזמנים של נושא הפנסיות.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: כבר קיבלנו את לוח הזמנים.

שלי יחימוביץ': שלמה מולה: אני מבקש לדעת את לוח הזמנים ליישום התוכנית, מתי התקנות יגיעו לכאן.

שלי יחימוביץ': שנית, אני מבקש התייחסות להצעה של עופר עיני ושרגא ברוש.

שלי יחימוביץ': אני חושב שזאת הצעה נדיבה, אתם חייבים לקבל אותה.

שלי יחימוביץ': אם אתה תודיע לנו עכשיו – אתם לא מקבלים את ההצעה הזאת – אני בכל אופן, לבי-לבי עם התוכנית לאשר אותה, אבל אני אצביע נגד.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן:

שלי יחימוביץ': לפני שאנחנו נקיים הצבעות – ויהיו פה 11 הצבעות – אני מבקש תגובה קצרה של הממונה על התקציבים, ובין השאר, לשני המפעלים שפה נמצאים העובדים שלהם, בכרמיאל ובתמנע.

שלי יחימוביץ': בבקשה.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אני רוצה להגיד מספר קצר של מלים כלליות ואחר כך להתייחס לנושאים שהועלו פה באופן פרטני.

שלי יחימוביץ': אנחנו קודם כול מטפלים במשבר כלכלי שאנחנו לא יודעים כמה זמן הוא ייארך.

שלי יחימוביץ': אני מציע לכולנו לא לעסוק במרוץ להגדלת הוצאות, להקטנת הכנסות.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא יודעים כמה רזרבות אנחנו עוד צריכים, ואם אני אאסוף את שלל ההצעות שאנחנו מקבלים חדשות לבקרים, אנחנו ניוותר מהר מאוד ללא תקציב – גם לא מה שהיושב-ראש קורא לו super נועז, להבדיל משמרני, ואם נגיע למשבר כלכלי, מקרו-כלכלי, אז מי שישלם ראשון את המחיר יהיו אותן שכבות פחות חזקות, שכה הרבו להגן עליהן היום.

שלי יחימוביץ': לא, דווקא דיברנו הרבה על מעמד הביניים.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: גם הם ייפגעו.

שלי יחימוביץ': כבר היום, לקראת תקציב 2009 – שלא קיים, ולצערי לא קיים, וזה על-פי בחירת הכנסת – אנחנו יודעים שהגירעון בשנת 2009 הולך להיות בהיקף גבוה מאוד, אני לא אתפלא אם הוא יעבור את ה- 3%.

שלי יחימוביץ': ואנחנו, למרות זאת, מציעים פה להוסיף כספים שהמשמעות שלהם היא הרחבה.

שלי יחימוביץ': זאת אומרת, יש פה טיפול שונה ממה שהיה בעת שהמדיניות הפיסקלית היתה יותר קפוצה.

שלי יחימוביץ': אבל, יש גבול לאיזה גירעון אפשר להוביל את המשק.

שלי יחימוביץ': חיים אורון: למה אתה מוריד 3.5 מיליארד שקל?

שלי יחימוביץ': זה גם אחוז.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: נכון.

שלי יחימוביץ': זה חצי אחוז, אגב, קצת פחות מחצי אחוז.

שלי יחימוביץ': הסברנו למה מורידים – כדי לשמור על אמינות, כי אנחנו מקווים שהכסף הזה יעבור גם לצריכה ויחזור באופן חלקי, באמצעות פעילות כלכלית ובאמצעות הכנסות, ויגדיל גם את הרווחיות של הפירמות, מה שיאפשר להם להימנע מפיטורי עובדים.

שלי יחימוביץ': להישבע לך שזאת באמת תהיה התוצאה - - - חיים אורון: 600 זה הפירמות, והשאר זה יחידים.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: נכון.

שלי יחימוביץ': זה אותם יחידים שחברת הכנסת יחימוביץ' הרגע העירה לי – מעמד בינוני.

שלי יחימוביץ': חיים אורון: לא, לא, לא.

שלי יחימוביץ': 80% בשני העשירונים למעלה.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: לא, הם עיקר הנהנים.

שלי יחימוביץ': חיים אורון: 80% הם למעלה.

שלי יחימוביץ': תוריד להם.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: לעניין נושאים שונים שעלו פה.

שלי יחימוביץ': ראשית, ל"ערבה מיינס".

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: מפעל תמנע.

רם בלינקוב: שם הפירמה הוא Arava Mines.

רם בלינקוב: הנושא היה בדיון במרכז ההשקעות, נדחה.

רם בלינקוב: הוא נמצא בוועדת ערר של מרכז ההשקעות.

רם בלינקוב: הסדר התקין מחייב את כולנו להמתין ולראות מה תעשה ועדת הערר, מה היא תחליט.

רם בלינקוב: זה לא מקום – לא של אגף התקציבים ולצערי גם לא של הכנסת – להחליט בעניין הזה.

רם בלינקוב: יש חוק, וזה מטופל שם.

רם בלינקוב: תחליט ועדת הערר א' – יודעים לטפל בזה בצורה א'; תחליט בצורה ב' – אם אני זוכר היטב, זה מגיע אחר כך להכרעת דרג של שרים.

רם בלינקוב: זה לעניין "ערבה מיינס", ולכן אין לי מה לתת על העניין הזה, לא התחייבות ולא חוסר התחייבות אלא פשוט לעקוב ולציית להוראות החוק בעניין הזה.

רם בלינקוב: סטס מיסז'ניקוב: איך הגענו לוועדת ערר, תגיד לי .

רם בלינקוב: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: הגענו לוועדת ערר כי מרכז ההשקעות דחה את הבקשה של החברה, ואתה רוצה – תזמין את מנהל מרכז ההשקעות, הוא יסביר לך.

רם בלינקוב: סטס מיסז'ניקוב: הזוי לחלוטין.

רם בלינקוב: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אני ידעתי גם להסביר לך, אבל זה לא המקום כרגע.

רם בלינקוב: לעניין "תקשוב" – "תקשוב" היא חברה פרטית שהגיעה לסידור עם הממשלה לפני חמש שנים על סבסוד.

רם בלינקוב: החברה הזאת, אגב, פועלת גם בארץ ולפי דעתי גם בעולם.

שלי יחימוביץ': במכרז, אגב, הם קיבלו את הסבסוד?

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: כן.

שלי יחימוביץ': קיבלו את העניין הזה במכרז לתקופה של חמש שנים.

שלי יחימוביץ': בתוך החמש שנים הללו הוזרמו להם משהו שמתקרב ל- 70 מיליון שקל.

שלי יחימוביץ': הם רווחיים?

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: ביקשנו מהם את הדוחות הכספיים.

שלי יחימוביץ': הסגן שלי ביקש את הדוחות הכספיים, נמצא פה המנכ"ל – שאני מכיר אותו.

שלי יחימוביץ': עד רגע זה לא קיבלנו את הדוחות הכספיים.

שלי יחימוביץ': שי פרץ: רמי, הבעיה היא לא "תקשוב".

שלי יחימוביץ': אני מסכים עם מה שאמר חבר הכנסת וקנין.

שלי יחימוביץ': בקיצור, רמי, מה שאתה אומר זה שהם מנצלים את העובדים.

שלי יחימוביץ': שי פרץ: סליחה.

שלי יחימוביץ': "תקשוב" לא פנתה לקבל סיוע לפעילות שלה במרכז הארץ.

שלי יחימוביץ': הבעיה שלנו זה הלקוחות שלנו.

שלי יחימוביץ': חברים, חברות ממשלתיות דורשות מאתנו לשלם פחות בצפון הארץ, בגליל.

שלי יחימוביץ': הם מוכנים לשלם יותר במרכז הארץ.

שלי יחימוביץ': זאת בעיה שצריכה לכאוב לכולנו.

שלי יחימוביץ': יצחק וקנין: צודק.

שלי יחימוביץ': הבאתם את העובדים לכאן ואתם מנצלים אותם.

שלי יחימוביץ': אתם לא חייבים לפטר אותם.

שלי יחימוביץ': אתם לא חייבים לפטר אותם.

שלי יחימוביץ': שי פרץ: סליחה, שלי, את טועה.

שלי יחימוביץ': אני מהגליל, יתום מגיל צעיר, אני הקמתי את החברה הזאת.

שלי יחימוביץ': אתם חברה רווחית, ואתם משתמשים בעובדים כדי לקבל את הסבסוד בלי מכרז.

שלי יחימוביץ': זה מה שאתם עושים.

שלי יחימוביץ': שי פרץ: שלי, תקשיבי, את טועה במקרה הזה בגדול.

שלי יחימוביץ': אני מהגליל, יתום מגיל צעיר, לא עומד מאחוריי אף גוף.

שלי יחימוביץ': שמעתי פה מה אנשי התקשורת של האוצר אמרו לך.

שלי יחימוביץ': זה לא נכון.

שלי יחימוביץ': אני עצמי מהגליל- -

שלי יחימוביץ': ספר לנו, תן לנו את המאזן שלכם.

שלי יחימוביץ': תעשו אותו שקוף.

שלי יחימוביץ': אחר כך נדבר אתך.

שלי יחימוביץ': שי פרץ: - - -

שלי יחימוביץ': תתביישו לכם, מנצלים את העובדים.

שלי יחימוביץ': תתביישו לכם.

שלי יחימוביץ': שי פרץ: אנחנו לא מנצלים.

שלי יחימוביץ': העובדים האלה הם משפחה שלנו.

שלי יחימוביץ': מה זה משפחה.

שלי יחימוביץ': .. שי פרץ: אני בא מתוכם.

שלי יחימוביץ': אתם צריכים להבין.

שלי יחימוביץ': סליחה, כבוד היושב-ראש.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: סליחה, לא נתתי לך רשות דיבור.

שלי יחימוביץ': שי פרץ: מילה אחת חשובה.

שלי יחימוביץ': אתה צריך להבין.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: דבר בקצרה.

שלי יחימוביץ': לא נתתי לך רשות דיבור, ואתה עוד מבקש שאני אקשיב לך.

שלי יחימוביץ': קריאות: - - - שי פרץ: חברים, זה לא מצחיק.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: אף אחד לא צוחק.

שלי יחימוביץ': שי פרץ: זה העתיד של המדינה שלנו.

שלי יחימוביץ': אנחנו זועקים הצילו כי הלקוחות שלנו דורשים מאתנו להעתיק את הפעילות למרכז הארץ.

שלי יחימוביץ': המלחמה האחרונה היוותה משבר קשה מאוד בשבילנו.

שלי יחימוביץ': היום לוחצים עלינו להעביר את זה למרכז, וזאת הבעיה.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: תודה.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים, בבקשה.

שלי יחימוביץ': יוסי שניר: יושב-ראש הוועדה, מה שרם בלינקוב אמר - - - קריאות: - - - היו"ר אבישי ברוורמן: יוסי, אתה הלוא היית מנכ"ל משרד התעשייה.

שלי יחימוביץ': תן לו לסיים את דבריו.

שלי יחימוביץ': יוסי שניר: מרכז השקעות אומר שזה בידי האוצר, והוא אומר שזה בידי מרכז ההשקעות.

שלי יחימוביץ': הפינג-פונג הזה בין האוצר לבין מרכז ההשקעות – כל הזמן פינג-פונג.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: אנחנו מכירים את זה.

שלי יחימוביץ': אורית נוקד: אנחנו מכירים את זה מנושאים אחרים.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: מה זה אנחנו, סליחה.

יוסי שניר: המשקיע בורח מהארץ.

יוסי שניר: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: סליחה.

יוסי שניר: אני אמרתי באופן מפורש ולפרוטוקול מצוטט היכן נמצא הנושא הזה מבחינת סטטוס.

יוסי שניר: שיתקנו אותי.

יוסי שניר: הוא נמצא בדיון בוועדת ערר.

יוסי שניר: אני לא מתכוון – ואני ממליץ לכם גם לא לעסוק בעניין הזה כל עוד זה נמצא בדיון בוועדת ערר.

יוסי שניר: לעניין מה שנאמר פה.

יוסי שניר: חברת הכנסת יחימוביץ', אני ניהלתי חברה שהיו לה כ- 2,500 מוקדנים, אנשי שירות במוקדים.

יוסי שניר: אני כמנכ"ל ביקשתי, ללא סבסוד – והיתה לי הצעה גם מהחברה שנדונה כאן – שרוב המוקדים יהיו בכלל לא במרכז הארץ מכיוון שיש לכך יתרונות.

יוסי שניר: למשל בבאר-שבע יותר קל לגייס עובדים כי יש שם הרבה מאוד סטודנטים, ובכל מיני מקומות.

יוסי שניר: אני אומר לכם שוב: למרות זאת, ביקשתי מהסגן שלי שיבחן את העניין הזה, אבל אנחנו לא נסכים להתקדם עם החברה הזאת כל עוד הוא לא יפתח בפנינו את הספרים שלו.

יוסי שניר: שי פרץ: יפתח.

יוסי שניר: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: לא יעזור כלום.

יוסי שניר: לא יעזור כלום בעניין הזה.

יוסי שניר: היו"ר אבישי ברוורמן:

יוסי שניר: פתח את ספריך היום.

יוסי שניר: היום פתח את הספרים.

יוסי שניר: נקודה.

יוסי שניר: שי פרץ: בסדר גמור.

יוסי שניר: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה.

יוסי שניר: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: אדוני היושב-ראש, ברשותך.

יוסי שניר: אני רוצה שחברי הכנסת יבינו, לפחות אני קצת שאלתי.

יוסי שניר: זה נכון שצריך לפתוח את הספרים, זה נכון שהמדינה צריכה להיות אחראית לכל התחום הזה.

יוסי שניר: ירדנה קרויצוירט: למה זה צריך לבוא על חשבון העובדים?

יוסי שניר: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: יש פה 3,500 עובדים שבסוף החודש הולכים הביתה.

רם בלינקוב: זה לא נכון, עופר, סליחה.

רם בלינקוב: חלק מהם בכלל נמצאים רק בשנה השלישית.

רם בלינקוב: זה לא 3,500 עובדים – גם במספר הזה מטעים אותך, לצערי.

רם בלינקוב: לא.

רם בלינקוב: ממש לא ככה.

רם בלינקוב: זה אפילו לא חצי.

רם בלינקוב: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: אלפיים.

רם בלינקוב: אלף אפילו.

רם בלינקוב: עזוב.

רם בלינקוב: אלף עובדים.

רם בלינקוב: יצחק וקנין: עובד אחד אפילו.

רם בלינקוב: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: אלף עובדים שהולכים הביתה עד סוף החודש - - הממונה על התקציבים רם בלינקוב: הם לא צריכים ללכת הביתה.

רם בלינקוב: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: - - בשביל 11 מיליון שקל.

רם בלינקוב: בתקופה הזאת אנחנו מחפשים להציל פה 100, שם 100.

רם בלינקוב: ירדנה קרויצוירט: זה חמישית - - - קריאות: - - - יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: רמי, תקשיב רגע, תהיה אתי.

רם בלינקוב: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אני מקשיב הרבה.

רם בלינקוב: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: אני לא נגדך.

רם בלינקוב: בואו קודם כול נעשה מהלך שנציל את ה- 1,500-1,000 עובדים בשבועיים האלה.

רם בלינקוב: הרי אין להם זמן, כי אם הם ילכו הביתה, אי-אפשר יהיה להחזיר אותם.

רם בלינקוב: נמצא פתרון ביניים, תבדוק לו את הספרים, תעשה מה שצריך, רק תמצא איזה פתרון ביניים שמחזיק אותם בינתיים.

רם בלינקוב: היו"ר אבישי ברוורמן: נכון.

רם בלינקוב: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: לשני עניינים אחרונים.

רם בלינקוב: אחד, לעניין הקרן לעסקים בינוניים.

רם בלינקוב: עוד קודם, יש קרן לעסקים קטנים – שרירה וקיימת, סך כול ההלוואות שהיא נתנה עד עכשיו עולה על 400 מיליון שקל.

רם בלינקוב: הכסף שמוחזר, נשאר שם על מנת לממן הלוואות נוספות.

רם בלינקוב: על אותה פרוצדורה, הוצאנו אתמול את המכרז לעסקים בינוניים.

רם בלינקוב: הוא ייצא לדרך וככל שלא ייוותרו שם משאבים – כי יאכלו את הכסף הזה מהר – אנחנו נשקול בחיוב את ההגדלה של העניין הזה.

רם בלינקוב: אין שום היגיון, לעומת זאת, לשעבד עכשיו משאבים גדולים ולהתחיל להתעכב עם העניין הזה.

רם בלינקוב: לעניין התיאום עם הבנקים – המפקח על הבנקים, אני באופן אישי שמעתי אותו, שהוא תיאם את המהלך של הערבויות עם כלל הבנקים, והוא האיש שמופקד על העניין הזה.

רם בלינקוב: לכן, אינני מבין את ההערה שנאמרה פה.

רם בלינקוב: יכול להיות שהדרגים שהמפקח על הבנקים שוחח אתם, לא הורידו את האינפורמציה כלפי מטה.

רם בלינקוב: ולבסוף, לעניין השיתוף.

רם בלינקוב: התוכנית הזאת של ההאצה נבנתה בשיתוף עם שרגא ברוש ואנשיו.

רם בלינקוב: רק מה?

רם בלינקוב: היו נקודות שנותרו באי-הסכמה.

רם בלינקוב: למשל, גובה הקרן לעסקים בינוניים.

רם בלינקוב: אני, במילה שיתוף, מקווה שלא מקווים לדיקטט – שיישבו אנשים, וזה שאנחנו יושבים בשיתוף פעולה, אנחנו מקיימים את הדיקטט שלהם.

רם בלינקוב: יש עניין של להקשיב, אבל ההקשבה – ואני אומר פה לעופר, מאחר שהוא בטח הולך להיפגש עם שרגא ברוש – ההקשבה היא דו-כיוונית.

רם בלינקוב: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: אני אענה לך בשמו.

רם בלינקוב: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: לא.

רם בלינקוב: תרשה לי.

רם בלינקוב: ההקשבה היא דו-כיוונית.

רם בלינקוב: הקמפיין שמנוהל נגד האוצר בשבועות האחרונים, נגד הפקידוּת – שלא משנה לה מה המצב, היא עושה את עבודתה – הקמפיין הוא לא ראוי, הוא לא מכובד, הוא לא מקדם את הדברים האלה.

רם בלינקוב: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: המכתב שלכם לא מכובד.

רם בלינקוב: אם לא מוצא חן בעיניכם שראש ממשלה הוא ראש ממשלה מגיב, תתפטרו אתם בעצמכם.

רם בלינקוב: גדעון בן-ישראל: אבל הגיע הזמן שתשתפו פעולה.

רם בלינקוב: מספיק עם זה שאתם חושבים שאתם היחידים שמבינים את הבעיות.

רם בלינקוב: רק בשיתוף פעולה אפשר להשיג משהו.

רם בלינקוב: וזה שאתה אומר: דיברנו עם ברוש, דיברנו עם זה – לא.

רם בלינקוב: צריך להיות שולחן משותף של ההסתדרות, של הממשלה ושל המעסיקים.

רם בלינקוב: היו"ר אבישי ברוורמן: חבר הכנסת לשעבר גדעון בן-ישראל.

רם בלינקוב: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: ולמרות זאת, אני אומר לכם: כפקידי ציבור אנחנו מקבלים את הדברים האלה באהבה, ונמשיך לעשות את עבודתנו לפי מיטב הכרתנו המקצועית.

רם בלינקוב: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה רבה.

רם בלינקוב: אהובה ינאי: מר בלינקוב, לא התייחסת לנושא המגזר השלישי.

רם בלינקוב: שלמה מולה: אדוני היושב-ראש, האם אפשר לבקש לשמוע מרם בכל זאת התייחסות – או כן או לא להצעת ברוש-עיני?

רם בלינקוב: רק התייחסות, לתוכן העניין.

שלי יחימוביץ': הוא לא מכיר בקיומם.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: זה מה שהבנת ממה שאמרתי?

שלי יחימוביץ': שלמה מולה: התייחסות תוכנית.

שלי יחימוביץ': מדבר אתך על מיליארד שקל, שמונע פיטורי עובדים.

שלי יחימוביץ': הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אני עניתי.

שלי יחימוביץ': אני אענה פעם נוספת.

שלי יחימוביץ': קרן לעסקים בינוניים יצאה כבר לדרך – יצאה כבר לדרך מרזרבות שהיו לנו, והיא באוויר.

שלי יחימוביץ': החשב הכללי התחייב שהמכרז יסתיים בתוך שבועיים או שלושה שבועות, אינני זוכר מה הוא אמר.

שלי יחימוביץ': ככל שהקרן הזאת תנוצל, אנחנו נפעל להרחבה שלה.

שלי יחימוביץ': לכן, אין שום בעיה עם הנקודה הזאת.

שלי יחימוביץ': לעניין החופשה ללא תשלום – זה נושא שנדון כבר תקופה ארוכה – ארוכה במונחים של המשבר; זה לא במונחים של שנים, ואנחנו בוחנים את העניין הזה בחיוב.

שלי יחימוביץ': היא מסובכת, אנחנו רוצים לוודא שלא ינצלו אותה לרעה, בכל הכבוד הראוי, ושלא מפעלים על גב העובדים יחגגו בדברים האלה, ואני מקווה שנצליח למצוא שם פתרון.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: תודה, הממונה על התקציבים.

שלי יחימוביץ': יש לי שלוש הערות קצרות, ואנחנו עוברים להצבעה.

שלי יחימוביץ': אני אתחיל מהפרטנית, אני אתחיל מכרמיאל.

שלי יחימוביץ': לאור הדברים שנאמרו כאן, ושמעתי גם את יושב-ראש ההסתדרות, שמעתי אותך, אני באמת מבקש – גם מהמנכ"ל שישב כאן, גם ממך וגם מאנשים – לשבת מייד ולנסות לפתור את הבעיה הזאת במהירות.

שלי יחימוביץ': לקחת את זה היום, לשבת עכשיו, לפתוח את הספרים היום כדי שהאנשים האלה לא יפוטרו.

יצחק וקנין: דברי חיים ומתים נפתחים.

יצחק וקנין: היו"ר אבישי ברוורמן: לגבי תמנע, רבותי, אם באמת קיימת המחלוקת הזאת בין הממונה על ההשקעות לבין משרד האוצר – גם היום, מכיוון שמדובר פה בהרבה מאוד אנשים שיפוטרו – בואו שבו היום, תחתכו את כבלי הביורוקרטיה ותיתנו לנו תשובה.

יצחק וקנין: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: זה לא עניין של ביורוקרטיה.

יצחק וקנין: היו"ר אבישי ברוורמן: ועדת הערר – שתתכנס היום.

יצחק וקנין: רבותי, כשיש מצב חירום, מתנהגים כמצב חירום.

יצחק וקנין: ואבטלה זה מצב חירום כלכלי, כמו שקורה במצב חירום ביטחוני.

יצחק וקנין: שלישית, אנחנו נעלה את הנושאים להצבעה, אבל אני מסכים לחלוטין עם מה שנאמר כאן.

יצחק וקנין: התוכנית הזאת היא תוכנית האצה חלקית, מעטה, ויש בה יותר מדי כבלים ביורוקרטים.

יצחק וקנין: אין בה את ההרגשה של חירום.

יצחק וקנין: ולכן, לאור הדברים שנאמרו כאן, לאור ההצעה של חבר הכנסת אמנון כהן, אנחנו נעקוב עכשיו בוועדת הכספים ונעלה לדיונים.

יצחק וקנין: והבקשה שלי – אפילו התחינה שלי – לשר האוצר, כי הוא בעל-הבית: שיישב עם יושב-ראש ההסתדרות, שיישב עם יושב-ראש המעסיקים, אנחנו נעזור בכל תחום, כדי לפתור בעיות.

יצחק וקנין: הוויכוח כאן הוא מעבר לכל הנושאים האישיים.

יצחק וקנין: יש פה משק שב- 2009 יהיה במצב חמור, וכל ההתחמקויות האלה – שכאן המצב יותר טוב – הוא קצת יותר טוב, אבל מדינת ישראל היא לא אי והיא חייבת להבין שב-2009 המצב קשה.

יצחק וקנין: אנחנו ניגש עכשיו להצבעה.

יצחק וקנין: ההצבעה הזאת נחלקת כרגע – כל הצבעה לעניין הרשאה להתחייב – יש פה תשע הצבעות.

יצחק וקנין: יושב-ראש ההסתדרות החדשה עופר עיני: תביא לדיון את ההצעה שלנו לישיבה בעוד שלושה ימים.

יצחק וקנין: היו"ר אבישי ברוורמן:

יצחק וקנין: אמרתי שאני אעלה לדיון את ההצעות שאתה העלית, ואחרים – יש פה עוד הצעות.

שלי יחימוביץ': מה זה ואחרים?

שלי יחימוביץ': זאת הצעה משותפת לתעשיינים ולהסתדרות.

שלי יחימוביץ': היו"ר אבישי ברוורמן: לתעשיינים, אמרתי, אבל יש פה עוד הצעות בנוסף על הדברים האלה.

שלי יחימוביץ': אנחנו נעלה על הפרק הצעות נוספות, ועדת הכספים תמשיך לעבוד, תמשיך לפקח, כי זאת חובתה של הכנסת.

שלי יחימוביץ': והערה אחת לשר האוצר – כשהוא ציין שבארצות-הברית היתה בעיה עקב העיכוב במאבק רפובליקנים-דמוקרטים, תודה לאל שהיה עיכוב, כי אם התוכנית היתה רק של פולסון – ה-700 מיליארד דולר למשכנתאות, התוכנית לא היתה מספקת.

שלי יחימוביץ': להיפך – בגלל העיכוב שקרה, התוכנית היא תוכנית הרבה יותר רחבה.

שלי יחימוביץ': ואני אומר לכם עוד דבר אחד.

שלי יחימוביץ': לא היתה רשת ביטחון – החלקית שקיימת היום – לחוסכים המבוגרים, אם לפני עשרה ימים אנחנו לא היינו מתנים את זה.

שלי יחימוביץ': חיים כץ: גם היום אין.

שלי יחימוביץ': קריאות: - - -

אבישי ברוורמן: התקנות יוצגו על-ידי יהודה.

אבישי ברוורמן: אנחנו קודם כול לענייני הרשאה להתחייב.

אבישי ברוורמן: יש תשע הצבעות, כל הצבעה לגבי סעיף בנפרד.

אבישי ברוורמן: אני מבקש להתחיל עם ההצבעה הראשונה.

אבישי ברוורמן: בבקשה, טמיר.

טמיר כהן: אנחנו מדברים פה על פנייה לוועדה מספר 9001.

טמיר כהן: ההרשאה להתחייב תגדל בסעיפים הבאים– שעל כל אחד מהם הומלץ פה על הצבעה נפרדת.

טמיר כהן: סעיף 13 – הוצאות שונות.

טמיר כהן: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: הפנייה היא פנייה אחת.

טמיר כהן: אי-אפשר לאשר פנייה באופן חלקי.

טמיר כהן: נורית אלשטיין: הסמכות בסעיף 11 מדברת על סעיף.

טמיר כהן: היו"ר אבישי ברוורמן: אני לא מתווכח עם עורכי-דין.

טמיר כהן: אני הייתי מעדיף הצבעה כוללת על כולם.

טמיר כהן: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אולי תכניסו את העניין הזה לצוות הסרת חסמים?

טמיר כהן: באמת, אפשר להצביע על כל הפנייה, כפי שביקשתי.

טמיר כהן: היו"ר אבישי ברוורמן: אני אוהב עורכי-דין, אבל הסרבול הביורוקרטי לא מתאים.

טמיר כהן: נורית אלשטיין: זה לא סרבול.

טמיר כהן: זה החוק – סעיף 11 לחוק.

טמיר כהן: היו"ר אבישי ברוורמן:

טמיר כהן: אני לא אעצור את זה.

טמיר כהן: אם היועצת המשפטית של הכנסת אומרת את זה – נצביע תשע פעמים.

טמיר כהן: בבקשה.

טמיר כהן: טמיר כהן: אני אקריא את כל הסעיפים.

טמיר כהן: היו"ר אבישי ברוורמן: תקריא את כולם ונצביע אחד-אחד.

טמיר כהן: טמיר כהן: סעיפים: 13 – הוצאות שונות; 36 – תעשייה מסחר ותעסוקה; 38 – תמיכות בענפי המשק; 60 – חינוך; 68 – רשות האוכלוסין; 70 – שיכון; 73 – מפעלי מים; 78 – תיירות; 79 – תחבורה; 83 – הוצאות פיתוח אחרות, כמפורט בדף.

טמיר כהן: היו"ר אבישי ברוורמן:

טמיר כהן: הצבעה ראשונה – סעיף 13.

טמיר כהן: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

טמיר כהן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 (חבר הכנסת שלמה מולה) נמנעים – אין סעיף 13 נתקבל.

טמיר כהן: היו"ר אבישי ברוורמן: סעיף 13 אושר.

טמיר כהן: סעיף 36 – תעשייה מסחר ותעסוקה.

טמיר כהן: מי בעד?

טמיר כהן: מי נגד?

טמיר כהן: מי נמנע?

טמיר כהן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 (חבר הכנסת שלמה מולה) נמנעים – 1 (חבר הכנסת אחמד טיבי) סעיף 36 נתקבל.

טמיר כהן: אחמד טיבי: אני נמנע.

טמיר כהן: אני מבקש – תמיד נמנע.

טמיר כהן: היו"ר אבישי ברוורמן:

טמיר כהן: חבר הכנסת אחמד טיבי תמיד נמנע – תרשמו.

טמיר כהן: טמיר כהן: סעיף 38 – תמיכות בענפי המשק.

טמיר כהן: היו"ר אבישי ברוורמן: מי בעד?

טמיר כהן: מי נגד?

טמיר כהן: מי נמנע?

טמיר כהן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 (חבר הכנסת שלמה מולה) נמנעים – 1 (חבר הכנסת אחמד טיבי) סעיף 38 נתקבל.

טמיר כהן: היו"ר אבישי ברוורמן: סעיף 38 אושר.

טמיר כהן: טמיר כהן: סעיף 60 – חינוך.

טמיר כהן: היו"ר אבישי ברוורמן: מי בעד?

טמיר כהן: מי נגד?

טמיר כהן: מי נמנע?

טמיר כהן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 (חבר הכנסת שלמה מולה) נמנעים – 1 (חבר הכנסת אחמד טיבי) סעיף 60 נתקבל.

שי חרמש: עד שלא יתנו לי ניירות – אני נגד.

שי חרמש: חיים אורון: תנו לחרמש שיצביע בעד, אחרת הקואליציה תיפול...

שי חרמש: היו"ר אבישי ברוורמן: חבר הכנסת מולה נגד, חבר הכנסת טיבי נמנע.

שי חרמש: סעיף 60 אושר.

שי חרמש: טמיר כהן: סעיף 68 – רשות האוכלוסין.

שי חרמש: היו"ר אבישי ברוורמן: מי בעד?

שי חרמש: מי נגד?

שי חרמש: מי נמנע?

שי חרמש: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 (חבר הכנסת שלמה מולה) נמנעים – 1 (חבר הכנסת אחמד טיבי) סעיף 68 נתקבל.

שי חרמש: היו"ר אבישי ברוורמן: סעיף 68 אושר.

שי חרמש: טמיר כהן: סעיף 70 – שיכון.

שי חרמש: היו"ר אבישי ברוורמן: מי בעד?

שי חרמש: מי נגד?

שי חרמש: מי נמנע?

שי חרמש: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 (חבר הכנסת שלמה מולה) נמנעים – 1 (חבר הכנסת אחמד טיבי) סעיף 70 נתקבל.

שי חרמש: היו"ר אבישי ברוורמן: אותה הצבעה.

שי חרמש: סעיף 70 אושר.

שי חרמש: טמיר כהן: סעיף 73 – מפעלי מים.

שי חרמש: היו"ר אבישי ברוורמן: מי בעד?

שי חרמש: מי נגד?

שי חרמש: מי נמנע?

שי חרמש: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 (חבר הכנסת שלמה מולה) נמנעים – 1 (חבר הכנסת אחמד טיבי) סעיף 73 נתקבל.

אבישי ברוורמן: סעיף 73 אושר.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת מולה נגד, חבר הכנסת טיבי נמנע.

אבישי ברוורמן: טמיר כהן: סעיף 78 – תיירות.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: מי נגד?

אבישי ברוורמן: מי נמנע?

אבישי ברוורמן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 (חבר הכנסת שלמה מולה) נמנעים – 1 (חבר הכנסת אחמד טיבי) סעיף 78 נתקבל.

אבישי ברוורמן: סעיף 78 אושר.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת מולה נגד, חבר הכנסת טיבי נמנע.

אבישי ברוורמן: טמיר כהן: סעיף 79 – תחבורה.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: מי נגד?

אבישי ברוורמן: מי נמנע?

אבישי ברוורמן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 (חבר הכנסת שלמה מולה) נמנעים – 1 (חבר הכנסת אחמד טיבי) סעיף 79 נתקבל.

אבישי ברוורמן: אושר.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת מולה נגד, חבר הכנסת טיבי נמנע.

אבישי ברוורמן: טמיר כהן: סעיף 83 – הוצאות פיתוח אחרות.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: מי נגד?

אבישי ברוורמן: מי נמנע?

אבישי ברוורמן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 (חבר הכנסת שלמה מולה) נמנעים – 1 (חבר הכנסת אחמד טיבי) סעיף 83 נתקבל.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: אושר.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת מולה נגד, חבר הכנסת טיבי נמנע.

אבישי ברוורמן: פנייה לוועדה מספר 9001 אושרה.

אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים לנושא הבא: תקנות מס ערך מוסף.

אבישי ברוורמן: חיים אורון: אני מבקש לרשום בפרוטוקול שלדף 11 אני נגד.

אבישי ברוורמן: לפי דעתי זה אג"חים בלי רשת ביטחון.

אבישי ברוורמן: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אני יכול להסביר לך את זה?

אבישי ברוורמן: חיים אורון: אני ביקשתי כבר כמה פעמים.

אבישי ברוורמן: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אבל לא נתנו לי.

אבישי ברוורמן: זה לא מה שאתה אומר.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: בבקשה, תסביר לחברי הוועדה.

אבישי ברוורמן: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: אני מקווה שאני אצליח לשכנע אותך.

אבישי ברוורמן: יש מלא אג"חים קונצרנים שהונפקו, הם מוחזקים בידי גופים מוסדיים.

אבישי ברוורמן: החברות שהנפיקו – ותזכור שאנחנו מפרידים בין שתי חברות: בין אלה שהנפיקו אג"חים, לקחו מהישראלים כסף והלכו לעשות כסף בחוץ-לארץ, הם לא מענייננו כרגע; לבין חברות שיש בהן פעילות ריאלית בארץ, שיש בהן בסיס כלכלי סביר ואיתן, והן לא יכולות למחזר את החוב.

אבישי ברוורמן: הן לא יכולות למחזר את החוב מאחר שהאג"חים ירדו וחלק מהירידה היא כשל שוק, כך שזה עלה לרמות חוב כאלה שאי-אפשר על בסיס החוב הזה לגייס, ואפילו מדובר על 14%.

אבישי ברוורמן: אני יכול לתת לך רשימה של חברות.

אבישי ברוורמן: מי שנפגע מזה בעקיפין למעשה אלה הפנסיונרים.

אבישי ברוורמן: חיים אורון: קופות הגמל.

אבישי ברוורמן: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: מה עשינו?

אבישי ברוורמן: אמרנו: ניקח סכום כסף משמעותי ביותר – זה מקרו-כלכלי – 5 מיליארד שקל, אבל על מנת שלא אנחנו, הממשלה, ננהל את זה, נגייס על זה מכפיל, שאנחנו מעריכים אותו בסביבות 2.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, החמישה ייהפך ל- 15 מיליארד, וכ- 15 מיליארד האלה יהיו קרן שהעיסוק שלה יהיה מחזוּר החובות לחברות שאל"ף, עובדות בישראל, ובי"ת, שיש להן בסיס כלכלי איתן.

אבישי ברוורמן: איך אתה יודע שזה בסיס כלכלי סביר?

אבישי ברוורמן: כי יש לו upside, אז הוא לא רוצה להפסיד את הכסף הזה.

חיים כץ: קרן ממשלתית?

חיים כץ: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: זוהי קרן שהממשלה שמה בה כסף, אבל היא מנוהלת על-ידי הסקטור הפרטי על בסיס רווח.

חיים כץ: על בסיס רווח אומר שככל שהיא תרוויח יותר – הבעלים יקבלו את ההכנסות.

חיים כץ: מי אלה הבעלים?

חיים כץ: רק הגופים המוסדיים.

חיים כץ: חיים אורון: מה קורה בהפסד?

חיים כץ: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: זאת אומרת, זה עולה למעלה לקופות ולקרנות.

חיים כץ: חיים כץ: מה זה הגופים המוסדיים?

חיים כץ: חיים אורון: קופות גמל, קרנות פנסיה.

חיים כץ: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: הם לא חייבים, זאת רשות.

חיים כץ: חיים כץ: הלאמת אותם.

חיים כץ: מה זה רשות ?

חיים כץ: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: תאמין לי, זה בוער לי בעצמות לא פחות ממך.

חיים כץ: תן לי, זה נושא חשוב.

חיים כץ: מה זה נקרא מה קורה בהפסד?

חיים כץ: יש עניין של הסתברות, חבר הכנסת אורון.

חיים כץ: אנחנו, את כל ה-5 מיליארד שמים, 90% מהם, First to default.

חיים כץ: נניח הקרן גייסה עוד 5 מיליארד או 10 מיליארד- אתה לא רוצה להגיד לי שאתה רואה מצב שבו מעבר לאותם 5 מיליארד יהיו הפסדים.

חיים כץ: הרי זה בלתי סביר לחלוטין, מצד אחד.

חיים כץ: מצד שני, אתה לא רוצה שהם יפעלו ללא שום סיכון, כי אחרת הפעולה שלהם לא תהיה על בסיס כלכלי.

חיים כץ: יש פה היקף סבסוד חסר-תקדים, והסבסוד הזה הולך למקום אחד.

חיים כץ: אם זה לא היה הולך לגופים המוסדיים – לא היינו הולכים אל הכלי הזה.

חיים כץ: ולכן, אני לא רואה מצב שדווקא אתה – אם מותר לכבוד, כפקיד, להניח שאני יודע מה עמדותיך החברתיות - שדווקא אתה תתנגד לדבר כזה.

חיים כץ: חיים אורון: אני הייתי מבקש להוסיף עוד "שלייקע".

חיים כץ: שאם כל התחזית שלך נכונה, שלא יכול להיות – כבר אמרנו על כל מיני דברים שלא יכול להיות – שיהיה שם "דיפולט" כזה שבסוף, גם ה- 5 מיליארד שלך לא יספיקו, אי-אפשר ב-2009 לדחוף עוד פעם כסף שהוא נמצא בקרנות הפנסיה למקום, מבלי - - - הממונה על התקציבים רם בלינקוב: מה האלטרנטיבה?

חיים כץ: שהאג"חים האלה יגיעו למחזוּר ולא יהיה אפשר למחזר אותם.

חיים כץ: חיים אורון: לא, לא.

חיים כץ: האלטרנטיבה היא להגיד אמירה נוספת: שאם מה שאתה קורא, ואתה אומר שהסיכוי של זה הוא מאוד בשוליים - - - הממונה על התקציבים רם בלינקוב: כן, אז תיתן להם כמתנה.

חיים כץ: חיים אורון: לא מתנה.

חיים כץ: חיים כץ: לא תיתן.

חיים כץ: החוסכים יתנו את זה מתנה.

חיים כץ: הממונה על התקציבים רם בלינקוב: בסדר, אז תצביעו נגד.

חיים כץ: אם לא הצלחתי להסביר לך, אני כישלון.

חיים כץ: היו"ר אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אורון, אתה מצביע נגד?

חיים כץ: חבר הכנסת אורון מצביע נגד סעיף 83, אבל זה עבר כבר קודם.

חיים כץ: חיים כץ: גם אני מצביע נגד.

חיים כץ: היו"ר אבישי ברוורמן: גם חבר הכנסת כץ מצביע נגד.

חיים כץ: חיים אורון: ביבי נתן לו הוראה להצביע בעד, אבל הוא מצביע נגד.

חיים כץ: שי חרמש: חבר הכנסת כץ, לא תמחזר את זה, הם לא יחזירו ממילא את החוב.

חיים כץ: מה הרווחת?

חיים כץ: נורית אלשטיין: זאת הסיבה שהחוק קבע שההצבעה בנפרד.

אבישי ברוורמן: אני מבקש מיהודה נסרדישי להציג את תקנות מס ערך מוסף.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

אבישי ברוורמן: יהודה נסרדישי: שתי תקנות.

אבישי ברוורמן: אחת מהן עוסקת בהעברת אוכלוסיה של עוסקים לבסיס מצטבר ובסיס מזומן.

אבישי ברוורמן: אלה הן אוכלוסיות של נותני שירותים במקצועות חופשיים.

אבישי ברוורמן: התחייבנו לעשות זאת בשנה שעברה, וזה העיתוי המתאים ביותר לעשות את זה.

אבישי ברוורמן: אנחנו מעבירים את נותני השירותים ואת בעלי המקצועות החופשיים, עד מחזור של 15 מיליוני שקלים בשנה קודמת, מדיווח לבסיס מצטבר, לבסיס מזומן.

אבישי ברוורמן: התקנה השנייה היא בצורה גורפת.

אבישי ברוורמן: אנחנו לוקחים את כל העוסקים שלנו שמחזורם מיליון וחצי שקלים – וזה לא חשוב אם מדובר על מזומן או מצטבר – אנחנו מעבירים אותם מדיווח חד-חודשי לדו-חודשי, על מנת להקל על מחנק האשראי.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים להצבעה.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: מי נגד?

אבישי ברוורמן: מי נמנע ?

אבישי ברוורמן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – 1 תקנות מס ערך מוסף (הוראת שעה)(תיקון), התשס"ט-2008, נתקבלו.

אבישי ברוורמן: במקרה הזה, חבר הכנסת מולה בעד.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת טיבי בעד?

אבישי ברוורמן: אחמד טיבי: נמנע.

אבישי ברוורמן: יהודה נסרדישי: אדוני היושב-ראש, זוהי הוראת שעה.

אבישי ברוורמן: אורית נוקד: ארבע שנים התנגד האוצר להצעת החוק הזאת שלי.

אבישי ברוורמן: יהודה נסרדישי: אני מבקש, אל תגידי את זה.

אבישי ברוורמן: הייתי פה בשנה שעברה, הבאתי תרופת ביניים, היום תיקנו את זה.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אחמד טיבי, בגלל שלא עשיתי את ההצבעות בשבוע שעבר, בגלל החג.

אבישי ברוורמן: נכון?

אבישי ברוורמן: אחמד טיבי: - - -

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אחמד טיבי הצביע בעד.

אבישי ברוורמן: פה אחד.

אבישי ברוורמן: אני חוזר, היועצת המשפטית.

אבישי ברוורמן: תקנות מס ערך מוסף (הוראת שעה)(תיקון), התשס"ט-2008.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: מי נגד?

אבישי ברוורמן: מי נמנע?

אבישי ברוורמן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד.

אבישי ברוורמן: תקנות מס ערך מוסף (הוראת שעה)(תיקון), התשס"ט-2008, נתקבלו.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: פה אחד אושר.

אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים לערבות מדינה לכתבי התחייבות.

אבישי ברוורמן: "בהמשך למכתבו של שר האוצר מיום 25 בנובמבר 2008, ערבות המדינה שבנדון טעונה אישור ועדת הכספים של הכנסת לפי סעיף 2(א) לחוק ערבויות מטעם המדינה, התשי"ח-1958.

אבישי ברוורמן: לעניין היקף ערבויות המדינה, סך ערבויות המדינה התקפות כיום עומד על כ- 12 מיליארד שקלים, כאשר תקציב המדינה ללא תקציב פיתוח עומד על כ- 220 מיליארד שקלים.

אבישי ברוורמן: לפיכך, תוספת הערבות המבוקשת במכתבו של שר האוצר – 6 מיליארד שקלים בתוספת ריבית והצמדה- עומדת במגבלת 10% על-פי סעיף 3(ב) לחוק ערבויות מטעם המדינה, התשי"ח-1958.

אבישי ברוורמן: " רבותי, מי בעד?

אבישי ברוורמן: מי נגד?

אבישי ברוורמן: מי נמנע?

אבישי ברוורמן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד.

אבישי ברוורמן: היו"ר אבישי ברוורמן: אושר פה אחד.

אבישי ברוורמן: ערבות המדינה אושרה.

אבישי ברוורמן: תוכנית ההאצה אושרה.

אבישי ברוורמן: אני מודה לך, הממונה על התקציבים.

אבישי ברוורמן: תודה רבה לכל המשתתפים.

אבישי ברוורמן: תודה רבה, הישיבה נעולה.