ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 551, 2008-12-16 10:00

יצחק גלנטי: שלום לכולם, אני פותח את הדיון בנושא תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשרותי בזק ולמתקני בזק) התשס"ח 2008.

יצחק גלנטי: אלה תקנות שמותקנות מכוח חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות אשר הסמיך את שר התקשורת לקבוע בתקנות את ההתאמות והנגישות הנדרשות על מנת לאפשר לאדם עם מוגבלות נגישות סבירה לשירותי בזק ולמתקני בזק.

יצחק גלנטי: כולנו מודעים בעצם לחשיבותן הרבה של תקנות אלה ושל התקנות הנוספות אשר יותקנו מכוח החוק לשילובן של אנשים עם מוגבלות בחברה.

יצחק גלנטי: כולנו תקווה כי מלאכה חשובה זאת תבוא על סיומה בהקדם.

יצחק גלנטי: אני חייב לציין את עבודתה הנפלאה של יושב ראש ועדת המשנה חבר הכנסת רן כהן על כל המרץ והרצון והנחישות שליוותה את כל הישיבות שלו בנושא זה.

יצחק גלנטי: תודה רבה על העבודה הברוכה.

יצחק גלנטי: אודה לך מאוד אם תציג את התקנות עצמן.

רן כהן: אדוני היושב ראש, אני מודה לך על התודות והברכות.

רן כהן: עדיין לא סיימנו, עד שהוועדה לא מצביעה בעד התקנות הללו הן לא תקפות.

רן כהן: לכן קיבלתי על עצמי את עבודת ועדת המשנה להכנסת התקנות כבר לפני שנתיים אם אני לא טועה, בעצם בכל השנתיים האלה נמצאים במרוץ נגד הזמן כיוון שהחוק הפך להיות לחוק ישן כאשר הוא לא מופעל בלי התקנות.

יצחק גלנטי: הטכנולוגיות מתקדמות הרבה יותר מאשר החוק.

רן כהן: זה לא רק לגבי שירותי בזק כמובן, אנחנו עוסקים בכלל התקנות לחוק השיוויון.

רן כהן: אתמול ישבנו בישיבה שקיימנו לגבי הנושא של התקנות בבניין חדש ואנחנו עברנו על תקנות בנושא אתרים פתוחים שבזה סיימנו את העבודה.

רן כהן: אני מאוד מקווה שאולי בכל זאת עד סוף ימיה של הכנסת הזאת נצליח להגיע כמעט לכל התקנות.

רן כהן: יש לנו עדיין תקנות נגישות השרות שהן תקנות הכי מורכבות והכי מעניינות, אבל המטרה שלנו להגיע למצב שבו התקנות האלה יוגשו מה שיותר מהר ומה שפחות להשאיר לכנסת הבאה.

רן כהן: לגבי התקנות הללו, עברנו בוועדת המשנה סעיף סעיף, שורה שורה, מלה מלה, ירדנו לפרטי הפרטים, אין צורך שוועדה במליאתה תעבור על כל פרטי התקנות, אציג את העקרונות שלהן.

רן כהן: אני מציע לך לתת את רשות הדיבור למשרד התקשורת לנציבות ולאחרים, שירצו להעיר אם יש להם הערות, ובסוף הישיבה יש גם סעיף שהוא עדיין במחלוקת עם שר התקשורת, משרד התקשורת הציע שהתקנות ייכנסו לתוקף תוך שישה חודשים.

רן כהן: אני מודה שלא הסכמתי עמדתי על דעתי שזאת תקופה ארוכה מדי, הצעתי שלושה, המשרד התאונן, התפשרתי על ארבעה.

רן כהן: מאחר והשר מאוד מודאג שמא התקנות לא יוכלו להיות מופעלות גם בארבעה חודשים, אני מוכן להתפשר גם על חמישה חודשים ובלבד שנזרז את העניין.

רן כהן: לא יכול להיות שחוק שעבר לפני שלוש שנים גם התקנות יוארכו בעוד שנים על שנים על שנים.

רן כהן: אני מודה שאולי אני נראה תגרן בשוק שמתקמץ על חודשים פה ושם, אבל מה לעשות, צריך להגיע למצב שבו המערכת תזדרז.

רן כהן: לגבי מה שהגענו אליו בוועדה, התקנות שמונחות לפניכן, הן תקנות שמשרד התקשורת הגיש לנו כטיוטת התקנות.

רן כהן: קיימנו דיונים רבים בתקנות הללו, והנה מונח לפניכם הנוסח שהגענו אליו.

רן כהן: אני מודה שבמקום שבו היתה הסכמה בין משרד התקשורת לבין הנציבות לבין הארגונים, היה יותר קל בחיים.

רן כהן: במקום שהובא לוועדת המשנה מחלוקת, אני מודה שניסיתי להוביל להסכמה בוועדה, וחלק מהפתרונות הגיעו בזה שהגענו להסכמה בוועדה.

רן כהן: במקום שבו לא הגענו להסכמה בוועדה ניסיתי להטיל את מרותי ואת העובדה שכמעט תמיד ישבתי לבד ולא היתה לי מחלוקת - - - מאחר וחברי הכנסת לא באו, עמדתי היתה עמדת הוועדה ונדמה לי שפה ושם תסלחו לי אם אומר שכפיתי את עמדתי על הנוכחים בתנאי שהיתה הגיונית, אני מקווה שלא פעלתי מעבר להגיון.

רן כהן: עובדה שבסיכומו של דבר השר לא אמר שהוא לא יחתום על התקנות.

רן כהן: אני שמח על כך כי אז איכשהו גם דעתי התקבלה בעניין הזה.

רן כהן: הנגשת שירותי התקשורת נעשית בשני מישורים אדוני היושב ראש, הנגשת ציוד הקצה, כלומר מכשירי הטלפון הניידים והנייחים, והנגשת שירותי הטלפונים.

רן כהן: שירותי S.M.S.

רן כהן: שיחות הטלפון ושאר השימושים הממומשים בטלפונים.

רן כהן: לגבי ציוד הקצה מוצע לחייב את בעלי הרשיון להציע לציבור הרחב מכשירי טלפון ניידים ונייחים שמותאמים לשימושם של אנשים עם לקויות שמיעה, לקויות בראייה, מוגבלות בהפעלת הידיים וכן מוגבלות קוגניטיבית.

רן כהן: בכל האיפיונים הללו שיהיו מכשירים ניידים ונייחים שיתנו מענה לצרכים שלהם.

רן כהן: התקנות קובעות את המפרט הטכני שמותאם לכל סוג של מגבלה, כך לדוגמה ציוד קצה שמותאם לאדם עם לקויות בשמיעה יכלול אפשרות להגברת השמע והצלצול, שינוי תחום תדרי הצלצול, תיאמות למכשירי שמיעה, חיווי ויזואלי לצלצול הטלפון וכן רטט בזמן הצלצול.

רן כהן: כאמור, הוראות מגבילות נגבו גם לגבי לקויות אחרות.

רן כהן: תאר לעצמך לאיזה רזולוציות ירדו מתוך כל הפרטים הללו.

רן כהן: מוצע לחייב את בעלי הרשיון לאפשר לאדם עם מוגבלות להתנסות בשימוש בציוד הקצה לפני הרכישה ללא תשלום.

רן כהן: לגבי שירותי הטלפונים, מוצע לחייב את בעלי רשיון המציעים לציבור שירות של הודעות מסר קצר להציע גם שירות של הודעות מסר קצר המותאם לאנשים עם מוגבלות בראייה באמצעות טכנולוגיה ממירה אותות כתב לאותו שמע, או באמצעי טכנולוגי אחר שיאפשר לאדם עם מוגבלות בראייה לקבל ולהבין את ההודעה שנשלחה אליו בכל מיני ציודים.

רן כהן: אגב, השכלולים והפיתוחים הטכנולוגיים בעניין הזה הם מאוד מרשימים.

יצחק גלנטי: זאת אומרת יש מענה.

רן כהן: יש מענה, לא דיברנו באוויר.

רן כהן: גם משרד התקשורת בדק את כל הדברים, גם הנציבות בדקו מכשירים ממשיים, הלכו אל היצרנים ואל הספקים ובדקו, יש מכשירים.

רן כהן: כמו כן מוצע לחייב את בעל הרשיון להקים מוקד שירות תיווך טלפוני שיקשר בין אנשים עם מוגבלות בשמיעה או בדיבור לבין היעד אליו הם ביקשו להתקשר או לבן האדם שביקש להתקשר אליהם, גם זה וגם זה, באמצעות מוקדן אנושי.

רן כהן: אגב, אם יש מכשור טכנולוגי רק יעזור לעמוד באתגרים הללו.

רן כהן: מוצע לאסור על בעלי רשיון לגבות תשלום מאדם עם מוגבלות בשל ביצוע ההתאמות הנגישות הנדרשות בעובדה שאדם עם מוגבלות לא צריך לעלות לו יותר מאשר זה עולה באופן רגיל.

יצחק גלנטי: זאת אומרת עלות המכשיר תתייחס למכשיר עצמו לא חשוב מה ההתקנים שבו.

רן כהן: לא תהיה תוספת עלות על ההתקנים הללו, אלא הוא יקבל אותם במחיר המכשיר.

רן כהן: לפי התקנות האלה מעבר למחיר הרגיל הנדרש עבור המכשיר או השרות מכלל הציבור.

רן כהן: אני מאוד אודה לך אדוני היושב ראש אם תאפשר לשמרית במידה ותרצה להוסיף על הדברים שלי.

רן כהן: היא ליוותה את העבודה ואני מודה לה מאוד על הטיפול בעניין הזה.

רן כהן: שמרית עשתה עבודה יוצאת מן הכלל.

רן כהן: אני מודה לליאת, לערן, לשמואל, לנגישות ישראל, לכל הארגונים מכל הלב.

רן כהן: אני חושב שביחד עשינו עבודה טובה ואני מאוד מקווה שזה לטובת כל ציבור הנכים בישראל.

רן כהן: תודה רבה אדוני.

יצחק גלנטי: תודה רבה.

יצחק גלנטי: אבקש את נציגת משרד התקשורת.

יצחק גלנטי: את יכולה לפתוח בעמדתך.

ליאת גלזר: חבר הכנסת רן כהן הציג את עיקרי התקנות ועשה את המלאכה שלי קלה יותר.

ליאת גלזר: אני רוצה להודות לחבר הכנסת רן שדחף את התקנות לכלל סיום, למשרד היה חשוב להגיש את התקנות ושהם יותקנו, להיות אחד המשרדים הראשונים שבאמת עשה את זה.

ליאת גלזר: המלאכה היתה לא קלה, נדרשנו בהתקנת התקנות לאזן גם בין הצרכים של נשים עם מוגבלויות ולנהל דו-שיח עם חבר הכנסת רן וחבריו בנציבות ונציגי הארגונים וגם מן הצד השני עם נציגי חברות התקשורת, בעלי הרשיונות שלא תמיד היו להם אותם אינטרסים בלשון המעטה.

ליאת גלזר: אנחנו סבורים שבסופו של יום התקנות מציגות איזון נכון בין הצרכים של אנשים עם מוגבלויות והדרך להנגיש עבורן את שירותי בזק ומתקני ה"בזק" ובין היכולת של המפעילים אכן לעשות את זה.

ליאת גלזר: בנוסח ששלחתי אתמול היו טעויות ניסוח.

רן כהן: ברשותך אדוני היושב, אני אבקש שתציגי את התיקון שאתם מציעים בין הישיבה האחרונה שהיתה לועדת המשנה לבין הישיבה הזאת.

רן כהן: ההצעה של משרד התקשורת מקובלת עליי והבטחתי שאם יציגו אותה לפניי אני עברתי עליה, ישבתי עם משרד התקשורת, אם לא תהיה פה התנגדות היסטרית של מישהו, אני תומך בה.

רן כהן: זאת את צריכה להציג ליאת.

יוליה מרוז: ראיתי שנתת אפשרות בפתח הדברים לפחות ברמה העקרונית להתייחס לדברים למשרד התקשורת וגם ליושב ראש ועדת המשנה.

יוליה מרוז: הייתי שמחה גם להגיד כמה מלים.

יוליה מרוז: אני חייבת לתקן את הדברים של הגברת עו"ד ליאת גלזר שציינה שהיה כביכול ניגוד עניינים במסגרת הדיונים בין מפעילי התקשורת לבין הגורמים השונים כולל משרד התקשורת, כי לדעתי לא דובר בניגוד עניינים כרגע.

שמרית שקד-גיטלין: אני לא חושבת שהיא דיברה.

יוליה מרוז: היא אמרה אינטרסים שונים.

שמרית שקד-גיטלין: הרצונות לפעמים היו שונות.

יוליה מרוז: סליחה, כשאומרים אינטרסים שונים הכוונה היא לסוג של ניגוד עניינים.

יוליה מרוז: אני לא חושבת שמעולם הדיונים בינינו עמדו בצל של איזשהו ניגוד עניינים אני חושבת שאם היה דיווח - - -

רן כהן: זה לא אותו דבר, זה ניגוד עניינים מאשר אינטרסים שונים.

רן כהן: סביב השולחן באו אנשים עם אינטרסים שונים זה בסדר.

יוליה מרוז: במשתמע כך זה יצא, יכול להיות שלא הבנתי.

יוליה מרוז: מה שחשוב זה לא היה עניין של אינטרסים, אני חושבת שהוויכוחים נולדו כתוצאה מההערכה ומהבדיקה המקצועית שלנו של ישימותה דברים שנקבעו בתקנות.

יוליה מרוז: לצערי, נכון אמר חבר הכנסת רן כהן שבסופו של דבר בחלק מהדברים הוא הכריע למרות המחלוקת, המחלוקת היתה כולה מחלוקת מקצועית מבחינתנו.

יוליה מרוז: אנחנו בדקנו מה היכולת שלנו ליישם את התקנות האלה במסגרת האחריות שגם הוטלה במסגרת התקנות האלה עלינו, והבענו את דעתנו בעניין.

יוליה מרוז: הסברנו, ולא אחת, ואנחנו חוזרים על הדברים האלה כל פעם מחדש לוועדה, שבסופו של דבר האחריות במסגרת התקנות מוטלת לא על הגורם הרלבנטי שביום יום נושא את האחריות לייצור מכשירים או ליבוא מכשירים, לא עזר לנו הטיעון הזה.

יוליה מרוז: אז כשעברנו לרזולוציה יותר מדויקת של הדברים, ניסינו להסביר לוועדה שבקביעה של חלק מהתכונות שדורשים מאיתנו לשים למשל בציוד קצה בתקנות האלה, יש כבר היום החטאה של המטרה בזה שקובעים תכונות שהיום, או לפחות שילובי תכונות שכבר היום לא קיימים בציוד הקצה שאנחנו מכירים ושאנחנו משווקים.

יוליה מרוז: בסוף הוועדה סוברנית להחליט מה שהיא מחליטה, אנחנו רק אומרים את זה, ושוב אומרים את זה לפרוטוקול, תבינו שלפחות בחלק מהדברים שקובעים פה כרגע בתקנות, אתם אוטומטית שולחים אותנו למנגנון הערר שהחוק מאפשר לנו, כי אנחנו מראש יודעים שיש פה דברים שאנחנו לא יודעים ליישם אותם.

יצחק גלנטי: מותר לי לשאול אותך שאלה פשוטה, הטכנולוגיה הזאת שאת מדברת הן קיימות?

יוליה מרוז: התכונות הטכנולוגיות שהיום נדרשים לשים במכשירי ציוד קצה, ברובן קיימות במכשירים שונים, אתה לוקח דגם של מכשיר, אתה יכול לראות שם.

יצחק גלנטי: כרגע לא דן במכשיר איקס או במכשיר אחר.

יוליה מרוז: התשובה היא לא, לא הכל קיים.

יצחק גלנטי: יש תכונות שנדרשות שאינן קיימות.

יצחק גלנטי: האם הן אינן קיימות רק בחברת פלאפון?

יוליה מרוז: לא, הן לא קיימות בכל ענף הסלולר.

יוליה מרוז: למיטב הבנתי הן גם לא קיימות גם בחלק מהציודים הנייחים.

דורי צ'יקו: אין מחלוקת לדעתי על הנושא שלא קיים, אין פה אף אחד מקצועי שבדק את העניין האם קיימות כל התכונות או לא.

דורי צ'יקו: הגורמים המקצועיים היחידים שבדקו את העניין, פעם אחת חברות התקשורת שטוענות שלפחות לגבי חלק מהדברים הם לא קיימים בעולם.

דורי צ'יקו: אפשר לטעון שחברות תקשורת הן לא אובייקטיביות, ולכן יש גוף אחד שהוא כן גוף אובייקטיבי שאמור לבדוק את זה, וזה משרד התקשורת.

דורי צ'יקו: הוא בדק, נכנס לאתרי אינטרנט שונים וראה שקיימים בכל מיני אתרי אינטרנט שהם לא אתרים הרשמיים של היצרנים, שכתוב שכן יש תוכנה כזאת או אחרת.

דורי צ'יקו: גם משרד התקשורת לא בדק לגבי חלק מהתכונות.

דורי צ'יקו: יש תכונה אחת שמשרד התקשורת גם יסכים שהוא לא ראה כזה דבר שקיים.

יצחק גלנטי: למשל?

דורי צ'יקו: למשל, הנושא של הכרת מקשים, תפריטים וצג המכשיר בעברית וערבית.

יצחק גלנטי: האם למשרד התקשורת יש תשובה?

רן כהן: הטענה היא שבעברית ישנו, בערבית עוד איננו.

רן כהן: אין קושי מאוד גדול לפתח את זה בערבית.

דורי צ'יקו: בעברית קיים?

רן כהן: כן, גם לטענת החברות חברות אחרות אומרות שכן, ישב יבואן ואמר שיש לו.

דורי צ'יקו: היה יבואן של ציוד קצה נייח, הוא לא קשור לסלולר.

יצחק גלנטי: אני מבקש לקבל תשובה ממשרד התקשורת.

ליאת גלזר: יש דרישות בתקנות שמצריכות פיתוח מסוים.

דורי צ'יקו: במלים אחרות לא קיים.

יצחק גלנטי: האם בתקנה מוגדר במפורש שהתכונה הזאת מחייבת עדיין פיתוח?

ליאת גלזר: לא.

ליאת גלזר: יש בתקנות תכונות מסוימות שקיימות בעולם, קיימות באנגלית, קיימות במקומות אחרים וצריך לגייר אותן.

יצחק גלנטי: רבותי, אני לא מדבר - - -

רן כהן: לגייר אותם.

יצחק גלנטי: השינוי אולי לא קיים אבל אפשרי.

ליאת גלזר: אני רוצה להגיד יותר מזה.

ליאת גלזר: זאת היתה המלאכה שלנו להכניס דרישות לתוך התקנות שהן סבירות בעינינו על אף שהן מצריכות השקעת משאבים או פיתוח, כאשר כמו שאמרה הגברת יוליה מפלאפון, מקום שבו הדבר בלתי אפשרי, לא ניתן ליישום, עולה הרבה מאוד כסף, אין אף אחד שמוכן לעשות אותו, אין דבר כזה בעולם, המצאנו את זה, וזה לא המצב בעינינו.

ליאת גלזר: יש למפעילים מסלול שקבוע בחוק השיוויון שמאפשר פטור, זה המסלול של הנטל הכבד מדי.

ליאת גלזר: אם התקיימו הנסיבות שמצדיקות את זה, אז המפעלים - -

יצחק גלנטי: מי הרגולטור שאמור לבדוק את הנושא הזה?

ליאת גלזר: זה מנגנון שקבוע בחוק שיוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות, יש תנאים מסוימים שקבועים בתוך החוק.

רן כהן: יש זכויות לנציב במשרד המשפטים או למשרד התקשורת עצמו.

רן כהן: אני רוצה שאף אחד כאן לא יכחיש, שגם חברות הסלולאר באו לידי ביטוי באופן מלא בכל הישיבות ובכל הדיונים.

רן כהן: גם יוליה מרוז עדה, גם אתה.

יצחק גלנטי: זה לא נושא חדש.

רן כהן: אנחנו לא אישרנו את זה חד-משמעית, שום תקנה פה לא בתחום הפנטזיה, לא בתחום התיאורתי, היא לא מעל ומעבר להישגים טכנולוגיים שהמין האנושי כבר השיג אותם.

רן כהן: נכון שיש דברים שיחייבו פיתוח.

רן כהן: אם יש אמצעי שניתן היום בעברית, וכל מה שצריך זה לתת לו את אותו אמצעי בערבית שמנו אותו, כי מה לעשות, שיש גם נכים ערבים דוברי ערבית, לכן לא נמנענו מזה.

רן כהן: אגב, אני לא רוצה להשאיר רק את הסוגיה הזאת של דוברי ערבית ועברית, כי נראה כאילו דאגנו רק לערבים.

רן כהן: דאגנו פה לכל אזרחי מדינת ישראל באשר הם נכים.

רן כהן: אף אחד לא אמר, אני אומר את זה חד משמעית לפרוטוקול אדוני היושב ראש, מה שהצגנו כאן בתקנות זה מהתחום הבלתי אפשרי.

רן כהן: זה עדיין איננו על המדף.

רן כהן: אני הייתי שר התעשייה והמסחר, אני אומר לך, אדוני היושב ראש.

רן כהן: כושר הפיתוח הישראלי הוא פנטסטי.

רן כהן: כושר הפיתוח בעולם הוא נפלא, ולכן אין לנו שום סיבה בעולם להסתפק בתקנות האלה רק במה שיש במדף.

רן כהן: לכן אבקש מחברות הסלולאר להירגע, לא להגיע שפה מדובר על דבר שאתם לא תעמדו בו.

ליאת גלזר: זה רק לא לידיים שלנו.

רן כהן: כמו שאמרה ליאת וגם יוליה, נכון שיש מצב שבו אמרנו שאם דבר לא יהיה ניתן או המחירים שלו יהיו בתחומים הבלתי אפשריים לחברות יש מנגנון הערר.

רן כהן: גם זה נמצא בתקנות.

דורי צ'יקו: הכל נכון, הדבר היחיד שלדעתי חשוב, שהגוף האובייקטיבי היחיד שכן אמור לבדוק את הישימות ולא ישימות של הדברים, שזה משרד התקשורת, לא עשה דבר אחד, זה לבדוק עם היבואנים ועם היצרנים שהם הגורם היחיד בעולם שיודע מה קיים ומה לא קיים.

יצחק גלנטי: סליחה, אתה יכול לפנות בכל זאת במקרה זה כפי שאתה טוען לוועדת הערר.

רן כהן: אני יודע שפה אנחנו עשינו עבודה שאני אומר גלוי לוועדה.

רן כהן: נכון שהתקנות האלה מטילות את האחריות על החברות, לא על היבואנים, וגם לא על היצרנים.

רן כהן: הם נורא רצו שנגיע למצב שבו נחייב את היבואנים ואת היצרנים.

רן כהן: אני עם כל הכבוד, לא עומד בפני מצב שבו אדם כבד שמיעה, או אדם עיוור הולך לדבר עם היצרן או עם היבואן.

רן כהן: הוא מדבר עם מי שמספק לו את השרות.

רן כהן: לכן בתקנות ההפנייה היא אל מי שמספק את השירות.

יצחק גלנטי: האם היצרן צריך לקבל רישוי ממדינת ישראל?

דורי צ'יקו: היבואן צריך לקבל רישוי.

יצחק גלנטי: אני יודע מה אני שואל.

יצחק גלנטי: היצרן לא מחויב.

דורי צ'יקו: לא נותן השרות, מי שיש מקבל רישיון מהמדינה זה מוכר המכשירים.

דורי צ'יקו: יש הרבה מאוד גורמים שמוכרים מכשירים במדינת ישראל, כולם מקבלים רישוי ממשרד התקשורת.

דורי צ'יקו: החליטו משום מה לא לחייב במסגרת התקנות האלה--

ליאת גלזר: החוק.

דורי צ'יקו: מה שליאת אומרת זה נכון.

דורי צ'יקו: הבעיה הקיימת היא בעיה בחוק.

דורי צ'יקו: החוק עצמו, החוק המסמיך בעצם מחייב את המפעילים.

רן כהן: לפחות תעיד שגם על זה נתנו פתרון בישיבה ואמרנו שאם משרד התקשורת יראה בזה בעיה, הוא יצטרך להביא תיקון לחוק.

רן כהן: תרצה ליזום תיקון בחוק על פי יוזמתכם?

דורי צ'יקו: אני מסכים שהפתרון הוא באמת ליצור תיקון לחוק.

דורי צ'יקו: אני לא מסכים עם זה שעד שיהיה תיקון בחוק, מחייבים רק חלק מהגורמים שמוכרים ציוד קצה במדינה, רק את חלקם ליישם את הדברים.

רן כהן: אני בעד לחייב את היצרנים וגם את היבואנים.

דורי צ'יקו: את היצרנים לא נצליח בחיים.

רן כהן: זה החוק הראשי, אנחנו מדברים על תקנות לא על החוק.

דורי צ'יקו: נכון, ולכן צריך ללכת ולתקן את החוק.

דורי צ'יקו: זה לא דבר בלתי אפשרי.

דורי צ'יקו: כמו שאמר כבודו, שום דבר לא במסגרת הפנטזיה.

רן כהן: תפנו לשר התקשורת - - -

אחיה קמארה: אני מסכים שאיתך שאין פה ניגוד אינטרסים, אבל יש פה ניגוד עניינים.

אחיה קמארה: מה לעשות, אתם רוצים לשמור על הקופה שלכם, אתם עוד לא מבינים את רוח חוק שיוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, ואתם לא מבינים ששרות שאתם צריכים לתת לציבור הרחב, כל שרות שהוא, צריך גם להיות לנו, האנשים עם מוגבלות.

אחיה קמארה: כשאני בא לחברת פלאפון, החברה שלכם, ומבקש טלפון מותאם לכבדי שמיעה, אין להם מושג על מה אני מדבר.

אחיה קמארה: אני מתחנן, אומרים לא, אין אפשרות לנסות.

אחיה קמארה: אז אני קונה, אחרי שבוע מבין שלא מותאם לי, אני חוזר אליכם.

אחיה קמארה: חודשים שלמים אני מבזבז בשביל למצוא טלפון שבו אוכל לשמוע, והוא קיים, זה הכי מדהים.

אחיה קמארה: ולכן באו התקנות האלה.

אחיה קמארה: הן באו להגיד לכם שאתם חייבים, אתם לספק לי כצרכן שיוויון זכויות בשביל שאני אוכל לשמוע בטלפון כמוכם.

אחיה קמארה: אותו דבר אדם עם מוגבלות קוגניטיבית ואותו דבר כל האנשים עם מוגבלות וזה העיקרון.

אחיה קמארה: אני לא מתווכח איתכם על השאלה אם צריך לחייב גם את היבואנים, יכול להיות שכן.

אחיה קמארה: אבל אתם האחראים לספק לי את השרות.

יוליה מרוז: אתה צודק, אנחנו גם לא - - - מהתקנות.

רן כהן: זה לב ליבו של החוק.

יוליה מרוז: על זה אין ויכוח.

אחיה קמארה: יש פה שתי בעיות ועליהן יש ויכוח.

אחיה קמארה: אחת היא שאנחנו כבדי שמיעה, אנחנו אנשים עם בעיה, אני לא מומחה בטלפונים, אני לא מומחה בכתוביות טלוויזיה, אני לא מומחה ברמפות.

אחיה קמארה: אני לא יכול לספק את התשובות המקצועיות, אתם צריכים לספק לי את התשובות המקצועיות.

אחיה קמארה: לא יכול להיות שתתחמקו ותגידו לנו מה שעשיתם פה בדיונים להביא לכם את הדוגמאות של מה קורה בעולם.

דורי צ'יקו: לא אמרנו לכם אמרנו למשרד התקשורת.

אחיה קמארה: אז בסוף אתם באים אלינו ואומרים זה לא בסדר.

אחיה קמארה: אף אחד לא עשה בדיקה מקצועית, לכם יש את האפשרות.

יוליה מרוז: עשינו ואמרנו.

אחיה קמארה: כן, אבל זה לא נכון.

אחיה קמארה: יש את הטלפונים האלה.

דורי צ'יקו: כשאנחנו עושים לא מאמינים לנו, כשאנחנו מפנים את זה שמשרד התקשורת יעשה, אז אומרים לא, משרד התקשורת לא צריך לעשות את העבודה.

יצחק גלנטי: משהו לא ברור לי, כל הנושאים האלה שעכשיו אתם מעלים, הם לא נידונו במסגרת הוועדה?

רן כהן: כולם עלו תאמין לי יותר מפעם אחת.

רן כהן: הם מתלוננים על החוק לא על התקנות, הבעיה שלהם זה החוק.

רן כהן: הרוצה לתקן את החוק, שיביאו תיקון לחוק עם כל הכבוד.

רן כהן: אני לא יכול בתור ועדת המשנה שמבחינת התקנות לדון בחוק עצמו.

רן כהן: אני לא יכול לשנות את החוק, הוא התקבל בכנסת מזמן.

אחיה קמארה: חובת ההוכחה עליכם להוכיח שזה בלתי אפשרי, ולא להיפך.

אחיה קמארה: שאנחנו נוכיח שזה אפשרי.

אחיה קמארה: אנחנו עשינו את המקסימום שאנחנו מסוגלים להוכיח שזה אפשרי.

אחיה קמארה: עכשיו הגיע תורכם לבוא לאפשרות הזאת של הפטור וזה רק בנקודה אחת מכל הדברים, או שאתם טוענים שזה בלתי אפשרי, תבואו ותוכיחו שאתם לא יכולים.

אחיה קמארה: יש לכם הרבה יותר יכולת להוכיח מאשר לנו.

ערן טמיר: אני פשוט מצדד בדברים שחבר הכנסת רן כהן אמר.

ערן טמיר: ההתייחסות היא בעצם לחוק, למעשה מה שהם דורשים זה בניגוד לסמכות.

ערן טמיר: אני רוצה להזכיר שיש גם בג"צ בנושא הזה שהגישו ארגונים.

ערן טמיר: היו חייבים להתקין את התקנות האלה לפני שנתיים וחצי.

ערן טמיר: אי אפשר יותר זמן לחכות עם זה, את כל הדיונים ערכנו יותר מפעם אחת.

אבי סלמה: כאדם עם מוגבלות חושית ומוטורית, כשאני בא לחברה והיא בוחרת את המכשיר שמתאים לי, למה לשלם מחיר מפולפל?

יצחק גלנטי: על זה כבר סוכם שהמחיר יהיה מחיר של מכשיר רגיל.

ליאת גלזר: מחיר המכשיר, מלכתחילה הוא מכשיר שעולה יותר אז יעלה יותר כסף.

ליאת גלזר: המכשיר שבו המכשיר נמכר לציבור הרחב.

רן כהן: אין פגיעה של תוספת מחיר על המחיר של המכשיר.

ליאת גלזר: אם נדרשות אפליקציות מיוחדות, עליהם לא יגבו מחיר מעבר למה שדורשים מהציבור הרחב, כמו כל אדם שקונה את הטלפון הזה בחנות.

אבי סלמה: החברות הסלולריות מתוחכמת כדי להכניס בין הסעיפים השונים.

אבי סלמה: אדם כמונו יאלץ לשלם בכל מחיר.

רן כהן: פה בכל זאת אסרנו תוספת לאפליקציות שנדרשות תוספת מחיר.

רן כהן: ירוויחו על אלה שמשתמשים במכשירים הנורמליים, הם מרוויחים טוב.

דורי צ'יקו: פשוט אמרו יש לנו בעיה של ניגוד עניינים או ניגוד אינטרסים או לא משנה מה בגלל שזה עולה לנו כסף.

דורי צ'יקו: אני יכול להגיד לגבי חברת סלקום, אני מניח שגם חברות תקשורת אחרות עושות את זה.

דורי צ'יקו: יש הרבה מאוד דברים שחברות התקשורת עושות כבר היום, חברת סלקום לפחות עושה את זה משנת 2000, שירותים שעולים לה כסף שניתנים חינם עבור הארגונים, כמו לדוגמה, מצויין על שירות שסלקום עושה אותו כבר משנת 2000, חבילות S.M.S.

דורי צ'יקו: מוזלות, הרבה מאוד דברים.

דורי צ'יקו: חשוב לי להגיד שלא יבואו ויציגו את זה כאילו אך ורק קטע של אינטרס כלכלי.

דורי צ'יקו: עושים הרבה מאוד דברים לטובת הארגונים שהם ללא תשלום.

דורי צ'יקו: לאור המחלוקת שיש וברור לכולם שיש איזושהי בעיה עם החוק.

דורי צ'יקו: אם אפשר שהוועדה עצמה תקרא לזה שצריך לעשות תיקון חקיקה לחוק המסמיך.

רן כהן: הוועדה לא יכולה לעשות דבר כזה.

דורי צ'יקו: לא, רק להביע ברמה הצהרתית שזה דבר שאתם סבורים שזה מה שצריך לעשות.

רן כהן: תפנו למשרד התקשורת מה הבעיה?

רן כהן: זה לא המנדט של הבעיה.

דורי צ'יקו: לא אמרנו שהוועדה תתקן, שהוועדה תגיד שהיא מבינה את הבעיה.

ליאת גלזר: זה לא נכון דורי, יכול להיות שיהיה צורך לתקן את החוק ולתת כלים גם לגבי יבואנים של הציוד.

ליאת גלזר: אבל תקנות בנוסח הנוכחי מטילות עליכם חובות מסוימות שאנחנו חושבים שהן סבירות, בין היתר לאור היכולת שלכם לייבא ציודים, נכון אתם לא היבואנים, אבל יש לכם דיבור בשוק הזה, ולאור העובדה שהדברים האלה הם אפשריים, חלקם קיימים בחוץ לארץ, חלקם קיימים בארץ, הם לא קיימים בדיוק בנקודה, אז בסדר, אז נוכל להתמודד עם זה, אבל התקנות קובעות פה נורמה שאתם צריכים להתאמץ להשיג ומבחינתנו היא סבירה.

ליאת גלזר: אם אתם סבורים שהתקנות לא סבירות, אתם יודעים מה לעשות.

רן כהן: אני מציע שתקראי ראשי פרקים שיצביעו על פי מה שכתוב בנייר והוועדה יכולה לאשר זאת.

יצחק גלנטי: והשינויים.

ליאת גלזר: השינויים שנוספו ולא דנו בישיבה הקודמת.

ליאת גלזר: הגדרות 1.

ליאת גלזר: "בעל רשיון" - מי שקיבל רשיון כללי למתן שירותי טלפוניה פנים ארציים נייחים או ניידים.

ליאת גלזר: "התאמות נגישות", "נגישות" - כהגדרתם בחוק;

ליאת גלזר: " טלקויל ' T' (Telecoile)"- סליל שטף מגנטי;

ליאת גלזר: "שירותי טלפוניה" - שירות של העברה ממותגת או מנותבת דו-מגמית, לרבות באמצעות מודם, של דיבור או של מסרי בזק דמויי דיבור, דוגמת אותות פקסימילה ושירותים נלווים.

ליאת גלזר: נגישות לשירותי בזק ולמיתקני בזק

ליאת גלזר: ביצוע התאמות

ליאת גלזר: התאמות נגישות בציוד קצה 4.

ליאת גלזר: (א) בעל רשיון, המציע ללקוחותיו ציוד קצה, יציע ציוד קצה כמפורט להלן:

ליאת גלזר: (1) שני דגמים לפחות של ציוד קצה המיועד לאנשים עם לקויות בשמיעה, שהוא בעל כל התכונות המפורטות להלן:

ליאת גלזר: (ב) שינוי תחום תדרי הצלצול (טון), לרבות האפשרות לבחור בין מספר צלצולים בתחומי תדרי צלצול שונים; (ג) תאימות למכשירי שמיעה במצב T ובמצב M (מיקרופון).

רן כהן: כאן התיקון מהחלטת וועדת המשנה, ואני מקבל את התיקון.

ליאת גלזר: בסעיף הזה לאחר ישיבה קודמת עמדת המשרד היתה שיש להוסיף מנגנון שהוא בעצם מעין חזקה שציודי קצה שנבדקו לפי תקן אמריקאי שקיים בנושא ומופנה ויש אליו הפנייה בתקנות והן עמדו ברמות פרמטרים מסוימים, קוראים לזה קטגוריות שקבועות בתקן עצמו הם יראו אותן כמקיימות את הדרישה.

רן כהן: זה בא לקבוע סטנדרטים.

ליאת גלזר: מבלי לגרוע מכלליות האמור, יראו ציוד קצה נייד שנבדק לפי תקן ANSI C63.

ליאת גלזר: 19-2007, של מכון התקנים האמריקני (American National Standards Institute – ANSI) ועמד לפחות בקטגוריות T3ו- M3, כציוד קצה המקיים דרישה זו.

ליאת גלזר: (ה) בציוד קצה נייד - רטט בזמן הצלצול; בציוד קצה נייח - אפשרות חיבור לכרית רטט.

ליאת גלזר: 4 (2) שני דגמים לפחות של ציוד קצה נייד המיועד לאנשים עם לקויות בשמיעה, שהוא בעל כל התכונות המפורטות להלן:

ליאת גלזר: (ב) מצלמת חוזי בקדמת ציוד הקצה;

ליאת גלזר: (ד) רטט בזמן הצלצול.

ליאת גלזר: (א) אפשרות להשמעת תוכן הצג, המקשים והתפריטים בו;

ליאת גלזר: (ג) אפשרות לחיוג למספרי טלפון מוגדרים מראש באמצעות מספר מקוצר;

ליאת גלזר: שמרית שקד-גיטלין: שאלתי את ליאת תוך כדי הדיון האם בעצם אנחנו צריכים בסעיף (א) באיזה שפה צריכים להקריא את תוכן ההצעה, כי בעצם בן אדם יכול לכוון את המכשיר שלו שיעבוד בשפות שונות, אני מניחה שאין כוונה שהוא יקריא את התוכן של הצג בכל השפות האפשריות או שכן.

יצחק גלנטי: רק בשפה נבחרת מסוימת.

ליאת גלזר: הכוונה בשפה עברית.

יצחק גלנטי: מה עושה דווקא אזרח שהוא לא יודע עברית?

ליאת גלזר: מכיוון שמדובר פה בתכונה שהיא לא קיימת, או - - -

יצחק גלנטי: או עדיין לא פותחה.

ליאת גלזר: אנחנו חושבים שראוי לחייב רק לגבי השפה עברית.

שמרית שקד-גיטלין: נוסיף בתקנות כדי שיהיה ברור.

רן כהן: מציע להשאיר פתוח.

יצחק גלנטי: זה גם נותן יותר חופש פעולה.

רן כהן: כמו שזה מובן מאליו שזה בעברית.

רן כהן: אם יתנו את האפשרויות שיהיה גם בשפות האחרות שהן רלבנטיות למה לא.

רן כהן: אם רק בעברית אז יתנו רק בעברית.

ליאת גלזר: (א) מקשים המתאימים לשימוש של אנשים עם מוגבלות בהפעלת הידיים, לרבות מקשים גדולים; (ב) אפשרות לנהל שיחות ללא צורך באחיזת השפופרת באמצעות רמקול (HANDSFREE SPEAKER PHONE) (ג) אפשרות לחיוג למספרי טלפון מוגדרים מראש באמצעות מספר מקוצר;

ליאת גלזר: (א) לחצנים שהסימון על גביהם הוא באמצעות תמונות; (ב) אפשרות לחיוג למספרי טלפון מוגדרים מראש באמצעות מספר מקוצר.

ליאת גלזר: 4(ג) בעל רשיון יעמיד לרשות הציבור דגם אחד מכל סוג של ציוד קצה שהוא מציע כאמור בתקנות משנה (א)(1) עד (5), ויאפשר לאדם עם מוגבלות לנסות את דגם ציוד הקצה על מנת לבחון את נגישות ציוד הקצה עבורו, ללא תשלום, לפני הרכישה.

ליאת גלזר: בעל רשיון יציע ללקוחותיו שירותי טלפוניה אלה, בעברית ובערבית: (1) שירות הודעות מסר קצר (SMS), ככל שהוא ניתן, לאנשים עם מוגבלות בראייה, באמצעות טכנולוגיה הממירה אותות כתב לאותות שמע ("text to speech"), או באמצעי טכנולוגי אחר; בלי לגרוע מהוראות כל דין, שירות כאמור יכול שבאישור השר יסופק בידי מספר בעלי רשיון במשותף.

ליאת גלזר: (2) מוקד שירות תיווך טלפוני להעברת מסרים באמצעות מוקדן לאספקת שירותי טלפוניה בזמן אמת לאנשים עם מוגבלות בשמיעה או בדיבור ("relay services"); מוקד השירות יאפשר לאדם עם מוגבלות להשתמש בשירותי טלפוניה באופן דומה, ככל האפשר, לשירות טלפוניה שבו משתמש אדם ללא מגבלה כאמור; השירות יינתן בכל ימות השנה ובכל שעות היממה; בלי לגרוע מהוראות כל דין, שירות כאמור יכול שבאישור השר יסופק בידי מספר בעלי רשיון במשותף.

ליאת גלזר: איסור הטלת תשלום בשל ביצוע התאמות נגישות 7.

ליאת גלזר: מי שחייב בביצוע התאמות נגישות לשירות בזק או מיתקן בזק לא יטיל תשלום על אדם עם מוגבלות בשל ביצוע התאמות נגישות הנחוצות להנגשה לפי תקנות אלה של השירות או המיתקן, לפי הענין.

ליאת גלזר: 8.

ליאת גלזר: בעל רשיון יפרסם ברבים את התאמות הנגישות שהוא מבצע בלי על ידו לפי תקנות אלה, לרבות באתר האינטרנט של בעל הרשיון; פרסום התאמות הנגישות יכלול, בין היתר, את דגמי

ליאת גלזר: חובת דיווח 9.

ליאת גלזר: בעל רשיון יגיש לשר ולנציב, מדי שנה, דיווח בדבר יישום תקנות אלה וכן בדבר טכנולוגיות ופיתוחים חדשים הקשורים להתאמות נגישות לשירותי בזק ולמתקני בזק, ככל שידועים לו.

שמרית שקד-גיטלין: כדי שלא תהיה חובה לא מוגדרת אני מציעה לציין תאריך.

שמרית שקד-גיטלין: ב-1 בינואר של כל שנה.

ליאת גלזר: אני מנסה לחשוב מתי ייכנסו התקנות לתוקף.

יצחק גלנטי: בתאריך שבו ייכנסו התקנות לתוקף.

שמרית שקד-גיטלין: שיהיה ב-1 בינואר שלאחר מכן.

רן כהן: בסדר גמור.

שמרית שקד-גיטלין: ב-1 בינואר של כל שנה.

ליאת גלזר: שמירת דינים 10.

ליאת גלזר: אין בהוראות תקנות אלו כדי לגרוע מחובותיו של בעל רשיון לפי הוראות מכוח סעיף 19יב(א) לחוק.

שמרית שקד-גיטלין: שיהיה ברור שהתקנות האלה לא באות לחול במקום תקנות נגישות.

שמרית שקד-גיטלין: זה בניגוד לאמור באותה תקנה שהוא צריך להציע שני דגמים.

שמרית שקד-גיטלין: עד 2011 החובה תהיה להציע דגם אחד.

רן כהן: הסיבה אדוני היא סיבה מאוד פשוטה.

רן כהן: מתברר שבזמן הקרוב אין סיכוי שיהיה שני דגמים, לכן עשיתי פשרה.

רן כהן: בשנתיים הקרובות יהיה דגם אחד לאחר מכן יהיו שני דגמים.

יצחק גלנטי: זה מקובל?

רן כהן: כן.

ליאת גלזר: תחילה 12.

ליאת גלזר: תחילתן של תקנות אלה 120 ימים מיום פרסומן.

ליאת גלזר: לעניין הזה כפי שאמרתי אנחנו סבורים שלא מדובר בפרק זמן סביר ושנדרש עוד 180 יום.

ליאת גלזר: זה גם הופיע לגבי מוקד השירות כבר בנוסח הראשון שהגשנו של התקנות.

ליאת גלזר: זה פרק זמן יחסית ריאלי.

רן כהן: אני מציע 150 יום.

דורי צ'יקו: הדיונים של נראה לי, זמן כזה או נראה לי זמן אחר זה נושא מקצועי, זה נושא של כמה זמן יכולה חברה לבוא וליצור קשר עם גוף פיתוח, למצוא גוף פיתוח שמוכן לעשות את זה, לחתום על חוזה, שחברת הפיתוח תבוא ותפתח, כי לא בתוך הבית מפתחים.

יצחק גלנטי: מה אתה מציע?

דורי צ'יקו: כמו משרד התקשורת, 180 יום במינימום.

יצחק גלנטי: 180 ימים אתם תהיו מסוגלים לעמוד בדרישות האלה.

יצחק גלנטי: במאמץ כביר של חברות התקשורת תצליחו לעמוד.

ישראל אבן זהב: אני חושב שהיה לכל החברות מספיק זמן להתארגן, שנים היה להם להתארגן, זה היה תרוץ לדחות את זה.

ישראל אבן זהב: אני חושב שגם 120 יום זה מעל ומעבר, אבל בלי ברירה אני מוכן להתכופף לזה ולא לתת להם ארכה נוספת, כי אז תבוא בקשה נוספת לדחייה.

דורי צ'יקו: לגבי הזמן שיש להיערך לפני שתקנות עוברות ולפני שאנחנו יודעים בדיוק מה היה כתוב בהם, זה שהחוק עבר לפני שלוש שנים לא נותן זמן היערכות.

דורי צ'יקו: אנחנו לא יכולים לדעת מה יהיה כתוב בתקנות בסוף ומה יהיו הדרישות.

דורי צ'יקו: לכן כל חישוב זמן שהוא יכול לעשות אך ורק מהמועד שבו התקנות עוברות.

יצחק גלנטי: אחרי התייעצות, ומאחר והשר פנה אליי, אני מודה ומתוודה, לטענתו קיימת בעיה של היערכות והוא ביקש בכל זאת 180 יום.

יצחק גלנטי: יש לי ויכוח קטן בין שני חברי כנסת, אני נוטה לקבל את ההצעה של 180 יום במיוחד כאשר חברות הטלפוניה מוכנות ומסכימות להיערך לכך.

מיכל רימון: בעקבות הדיון בפעם הקודמת, אני חושבת שגם חברות הסלולר יסכימו איתי שלגבי רוב התכונות ורוב המכשירים אין בעיה ואין בעיה גם לעשות את זה ולהיערך לזה אפילו הרבה פחות מ-120 ימים.

מיכל רימון: אני חושבת שדובר על תכונה אחת לקבוצה, לקטגוריה אחת ספציפית של מוגבלות שאיתה יש בעיה.

דורי צ'יקו: זה גם לגבי השרות.

מיכל רימון: אתקן את דבריי, יכול להיות שיש אפילו גם לעניין השרות.

מיכל רימון: השאלה היא, האם לא ניתן לפצל את התכולה שלפחות את הדברים שאנחנו יודעים שבאופן מיידי או באופן קרוב למיידי אפשר לספק - - -

יצחק גלנטי: תודה.

יצחק גלנטי: הצגת בצורה ברורה לחלוטין, אני מבקש לקבל מכם איזה תכונות לדעתכם ניתן יהיה לספק אותם רק אחרי 6 חודשים.

יוליה מרוז: לא שישה חודשים.

יוליה מרוז: קודם כל הסעיף של השירותים שהוא הסעיף העיקרי שדורש היערכות זה משהו שלא קיים, משהו שאנחנו צריכים להקים אותו מאפס.

יוליה מרוז: הסעיף של השירותים זה סעיף 5, 1, ו-2 שמדבר על פיתוח תכונה ועל מוקד שירות.

יצחק גלנטי: זה פיתוח.

יוליה מרוז: זה פיתוח, זה תיאום ממשקים, תתכן אפשרות שנעשה את - - -

יצחק גלנטי: יש שירותים אשר לדעתכם אתם מסוגלים לספק אותם תוך חצי שנה?

יוליה מרוז: כן.

יוליה מרוז: יש תכונות בתוך מכשירי ציוד קצה שקיימות כבר היום.

רן כהן: הרוב יכול להיות די מיידי.

רן כהן: הרוב קיים, איזה סיבה יש לדחות את הכל?

יוליה מרוז: בציוד קצה רוב התכונות קיימות כבר היום, אין משמעות לפרק זמן ליישום וזה רוב התכונות.

יוליה מרוז: יש דברים שאולי יידרשו פיתוח שנוכל לטפל בזה בפרק זמן של חצי שנה, יש דברים שציינו אותם קודם שלגביהם אין ודאות בכלל כי הם לא קיימים וכבר דיברנו על זה.

יצחק גלנטי: על זה אתם תגישו ערר.

יוליה מרוז: יש עוד שני שירותים שציינתי אותם שהזמן המינימלי ואת זה אמרנו שדובר על השירותים האלה במסגרת התקנות, הזמן המינימלי להיערכות מכל הבחינות הוא 180 יום.

יצחק גלנטי: את יכולה לנסות לנסח את זה?

יוליה מרוז: כן.

רן כהן: אני מדבר בקול רם ולפני כולם.

רן כהן: האמירה של 180 ימים היא לא מדעית.

רן כהן: זאת לא הבעיה, אף אחד לא יכול להוכיח פה ש-150 לא מספיקים ורק 180 ימים.

יצחק גלנטי: אנחנו יכולים להגיד אחרת, לא נוציא ימים שהם אינם ימי עבודה.

רן כהן: אם שר התקשורת יבדוק, הוא פנה אליך ודיבר איתך, אם הוא יבדוק ויגיע למסקנה שממש חסר לו עוד את ה-30 ימים האלה אחרי 150 יום הוא תמיד יכול לחתום על התקנות בעוד חודש.

רן כהן: אין לו בעיה.

רן כהן: ה-180 ימים נספרים מהיום שבו הם חתומות.

רן כהן: הוא יעשה את זה אני מאמין רק לאחר בדיקה רצינית.

רן כהן: אגב, לדחות את כל השירותים ל-180 ימים בה בשעה שכמעט כולם קיימים חוץ מאחד או שניים.

ליאת גלזר: אבל הם קיימים, אם הם ממילא קיימים וניתנים, אין נזק, הם ניתנים כבר היום.

רן כהן: לכן אני כן מבקש לא להאריך יותר מ-150 ימים, שר התקשורת ירצה, יתן למישהו את הארכה של עוד חודש.

לירון גולדברג: רציתי לומר שזה לא נושא של ארכה.

לירון גולדברג: אני מעריך שיקח יותר מ-180 יום.

לירון גולדברג: כפי שאמרו חבריי 180 זה מעין פשרה שכולם ינסו איכשהו ינסו להתכוונן אליה.

לירון גולדברג: אבל אני חושב שזה יקח יותר זמן, לי גם יש הצעות מחיר מהחברות האלה וזמני עבודה שהם החברות שאנחנו צריכים לפתח את השירותים האלה.

יצחק גלנטי: האם את רוב השירותים האלה אתה יכול לספק?

לירון גולדברג: שירותים לא, בנושא של ציודי קצה זה משהו אחר.

לירון גולדברג: התקנות מתכוונות לשני נושאים, הראשון תכונות של ציודי קצה והשני שירותים.

לירון גולדברג: שירותים לא ניתן לתת פחות מ-180 יום.

ליאת זקלינצ'בסקי: תכונות שקיימות היום כבר ניתנות היום, אין פה את הבעייתיות הזאת.

ליאת זקלינצ'בסקי: קיימות חוות דעת מקצועית של משרד התקשורת, מילא יבואו יגידו חברות התקשורת.

ליאת זקלינצ'בסקי: אני לא רואה סיבה למה אנחנו מתווכחים על חודש כשאתם שמים אותנו במצב שאנחנו נפר.

ליאת זקלינצ'בסקי: אני חושבת שמתוך המטרה המשותפת שהדברים האלה ייצאו לפועל וייצאו לפועל בזמנים שהם ריאליים באמת עם מאמץ--

יצחק גלנטי: לכל אחד יש את הריאליזם שלו.

ליאת זקלינצ'בסקי: אבל שנוכל לעמוד בהם.

ליאת זקלינצ'בסקי: אני אומרת אל תתייחסו למה שחברות התקשורת אומרות, אבל אומר משרד התקשורת 180 יום, אני לא רואה סיבה ללכת בצורה כזאת שבסוף נצטרך לרוץ ולבקש עוד חודש.

יצחק גלנטי: אני סוגר את הדיון בנושא זה על ה-1 ביוני 2009.

ליאת זקלינצ'בסקי: העמדה המקצועית של המשרד כפי שגם הובא בפני השר והוא מסכים לה, היא שנדרשים 180 יום.

ליאת זקלינצ'בסקי: אכן, חלק מהדברים קיימים והם נמצאים כבר היום, אז אין בעיה לא נגרם נזק בכך שאין חובה.

שמרית שקד-גיטלין: מצד שני הפרסום לא מעכבת את החברות מלהיערך לתקנון.

רן כהן: 1 ביוני זה בסדר גמור.

מיכל רימון: אני חוזרת למה שאחיה העלה פה.

מיכל רימון: אני יודעת שהכל נהדר, רק שכאשר אנשים עם מוגבלות מגיעים לנקודות מכירה שלכם, החברה שלכם לא יודעים את זה למרות שנמצא על המדף.

מיכל רימון: כל מה שאני אומרת זה בדיוק אותם דברים שקיימים כבר ואין שום היערכות של חוזים ומשאים ומתנים.

מיכל רימון: לא צריך אפילו לחכות ל-150 יום.

דורי צ'יקו: לגבי זה אין בעיה אבל גם פחות מ-150, אבל לא לגבי הדבר הראשי.

דורי צ'יקו: לתדרך את אנשי השרות שלנו שיידעו אין בעיה.

מיכל רימון: לפחות לגבי הפרסום.

דורי צ'יקו: בשביל זה אנחנו צריכים שתהיה הסכמה לגבי 180 יום.

יצחק גלנטי: תחילתן של תקנות אלה ביום ה-1 ביוני.

דורי צ'יקו: שיקבעו 165 יום, ולא מועד.

דורי צ'יקו: אני לא יודע מתי יחתמו על זה.

רן כהן: השר התחלף.

דורי צ'יקו: איך אתם מצפים שאני ייערך עוד הפעם כאשר התקנות לא חתומות.

יצחק גלנטי: אתה לא יכול להיערך.

רן כהן: היום תודיע למנהלים שלך שהוועדה החליטה 1 ביוני.

דורי צ'יקו: אם השר יחתום אז נקבע 165 ימים.

רן כהן: השר יחתום.

לירון גולדברג: אם השר לא חותם, אף אחד לא ייערך עד שהשר יחתום.

לירון גולדברג: כמו כל חוק - - -

רן כהן: החוק עבר מזמן, רק התקנות.

יצחק גלנטי: אלה התקנות של השר, לא נראה לי כסביר שהשר יוציא תקנות ויסרב לחתום עליהם.

דורי צ'יקו: אם כך מה הבעיה לקבוע 165?

יצחק גלנטי: מן הסיבה הפשוטה, כיוון שאנחנו רוצים התחייבות לעמידה בתאריך סגור.

יוליה מרוז: שיהיה ריאלי.

רן כהן: אני נלחם על עיקרון.

יצחק גלנטי: 1 ביוני 2009.

יצחק גלנטי: רבותיי, אנחנו מעמידים את התקנות להצבעה כשהן במלואן.

יצחק גלנטי: הצבעה בעד - רוב נגד – אין נמנעים - אין התקנות נכנסות לתוקפן ומאושרות.

יצחק גלנטי: רבותיי, תודה רבה התקנות מאושרות.

יצחק גלנטי: הישיבה נעולה.

רן כהן: אני מאוד מודה לך אדוני.