ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 728, 2008-12-16 11:00

רוברט אילטוב: אני פותח את הישיבה.

רוברט אילטוב: הנושא הוא: תקנות רשות שדות ה תעופה (אגרות) (תיקון), התשס"ח-2008, בדבר העלאת תעריפי האגרות.

רוברט אילטוב: אני רוצה להזכיר שב-6 ביולי העביר שר התחבורה את הבקשה ליושב-הראש דאז, חבר-הכנסת גלעד ארדן.

רוברט אילטוב: מאז היינו גם בסיור, וגם היתה ישיבה ב-5 בנובמבר.

רוברט אילטוב: אנו ממשיכים בנושא הזה.

רוברט אילטוב: הנושא הזה היה והוא טעון.

רוברט אילטוב: כפי שהבנתי בהתחלה שיש הסכמות, היום אני מבין שאין הסכמות בין כולם וגם לא ישבו עם כל הצדדים.

רוברט אילטוב: אני אומר כבר עכשיו שסביר להניח שאם אני אראה שיש מחלוקת חריפה, אני לא אעלה את הנושא להצבעה.

רוברט אילטוב: אנו נדון.

רוברט אילטוב: אם אנו נגיע להסכמות והסדרים בין כל הצדדים, כמובן שלא תהיה שום בעיה להצביע בנושא.

רוברט אילטוב: מאז שהיו ישיבות הדולר עלה וירד והיו שינויים כלכליים.

רוברט אילטוב: לכן, גם הנוסח המתוקן כבר לא מוסכם כל כך עלי.

רוברט אילטוב: בכל אופן, אינני רואה שיש צורך להעלות ב-19% כי הדולר עלה מאד מאז שעשיתם את התיקון.

רוברט אילטוב: אני מעריך שהעליה לא צריכה להיות יותר מ-10% ואף פחות.

רוברט אילטוב: אנו נתקן עוד כמה דברים בתקנות עצמן.

רוברט אילטוב: לפני שאתן זכות דיבור למנכ"ל משרד התחבור, האם מישהו מחברי-הכנסת רוצה להתייחס לנושא?

אמנון כהן: אחריו.

רוברט אילטוב: אחר כך נשמע את חברי-הכנסת.

רוברט אילטוב: בבקשה.

גדעון סיטרמן: אדוני היושב-ראש, חברי-הכנסת, אני מבקש לציין שמאז שהעלינו זאת במועד הראשון, כפי שציין היושב-ראש, עוד בהיות חבר-הכנסת גלעד ארדן יושב-ראש הוועדה, אכן חלו שינויים לא רק במשק הישראלי אלא באופן גלובלי.

גדעון סיטרמן: הבקשה להעלאת אגרות באה לענות על שלושה דברים מרכזיים: דבר אחד הוא הצורך החיוני להגיע למקורות שישמשו אותנו לצורך הוצאה לפועל של פרוייקטים שהם תורמי בטיחות לתעופה האזרחית הישראלית.

גדעון סיטרמן: אנו נמצאים בעולם שקוף לחלוטין, ואנו נדרשים לעשות שיפורים מיידיים גדולים ודרמטיים בכל מה שקשור לְבטיחות.

גדעון סיטרמן: חלק מהשינויים האלה באים לביטוי בתכנית ההשקעות של רשות שדות התעופה שבגינה אנו אמורים להוציא ב-3-4 השנים הבאות פרוייקטים בטיחותיים כמו: הארכת מסלול 0321, בניית מגדל פיקוח חדש ומודרני בהתאם להנחיות ה-FAA שיתאים גם לסטנדרטים הבין-לאומיים, וכמובן לרשת את כל מה שאפשר וניתן באמצעים טכנולוגיים שישפרו את הבטיחות בצורה ברורה מאד.

גדעון סיטרמן: בנוסף, יש ממד נוסף לפרוייקטים שאנו עושים.

גדעון סיטרמן: פרוייקט אחד גדול הוא ה-HBS, שהוא פרוייקט שמשפר את יכולתנו מבחינת ביטחון הנוסעים והמשתמשים בשירותים בנתב"ג, ומצד שני גם מאפשר באמת טיפול בבדיקת הנוסעים ללא אפליה לגבי אזרחי ישראל.

גדעון סיטרמן: זה גם מאד חשוב.

גדעון סיטרמן: הדבר השלישי הוא שיפור השירות לנוסע.

גדעון סיטרמן: אנו נמצאים היום בסביבות ה-10.5-11 מליון נוסעים, כניסות ויציאות.

גדעון סיטרמן: בדרך-כלל, מבחינת בני-אדם, זה חצי, ואז זה 5.5 מליוני איש שעוברים ויוצאים מהטרמינל של נתב"ג.

גדעון סיטרמן: אנו אמורים להתחיל את ביצוע הזרוע הרביעית.

גדעון סיטרמן: אני מזכיר לחברי הוועדה, שכל זרוע מיועדת לכ-3.5 מליוני איש.

גדעון סיטרמן: כדי שנהיה ערוכים ומוכנים, גם לאור מדיניות משרד התחבורה לשמים הפתוחים, אנו צפויים לגדול בשנים הבאות, וצריך כבר להתחיל את המהלך של הזרוע הרביעית.

גדעון סיטרמן: כפי שאתם מבינים, מעבר לזה, נוסף ממד רביעי שהוא הממד של הצורך להוציא אל הפועל, כפי שממשלת ישראל החליטה לאור הנסיבות המשקיות, פרוייקטים שנדרשים במסגרת האצת התשתיות.

גדעון סיטרמן: גם רשות שדות התעופה נדרשת למהלך הזה, וכל הפרוייקטים האלה ייצרו תוספת של הזרמת דם חדש למשק הישראלי, שהיא בטח לעת הזאת אחד הדברים הכי חשובים שאנו מסוגלים לעשות במסגרת פעילות המשרד על שלוחותיו כולל התאגידים שלו.

גדעון סיטרמן: על בסיס הדברים האלה, כדי באמת לעמוד במשימה של תוך שלוש שנים להגיע למצב שמדינת ישראל עומדת בשורה הראשונה של המדינות בנושא בטיחות, והיא עומדת במתן שירותים כמקובל בְּמדינות אירופאיות, ואני מקווה שהיא פותרת, באופן יסודי, את בעיית הביטחון מבחינת הטיפול הנאות באזרחי ישראל ללא הבדל דת, מין ולאום - אז, אני חושב שהדברים האלה ראויים לכך, והם סיבות מצויינות כדי לעדכן את האגרות.

גדעון סיטרמן: מאז הישיבה האחרונה שהתקיימה פה הוועדה היו לנו שיחות.

גדעון סיטרמן: ציינתי גם אז שמה שחשוב לנו הוא שיהיה לנו את סך המקורות, כאשר יחד עם זה אנו מטילים על רשות שדות התעופה לגייס הון משוק ההון.

גדעון סיטרמן: אנו מדברים על סדר-גודל של 100-150 מליון דולר.

גדעון סיטרמן: אבל, אתם גם מודעים לזה שכרגע המצב בשוק ההון הוא כזה שאנו חייבים את האגרות.

גדעון סיטרמן: וזאת, כדי להציג למוסדות הפיננסיים, שאליהם תיגש רשות שדות התעופה, שאכן יש איזון בין המקורות, השימושים וכמובן קבלת האשראי.

גדעון סיטרמן: ואז, יש פה ניהול סיכונים של כל המערכות שלדעתי מייצר שיווי משקל שהוא נכון.

גדעון סיטרמן: יחד עם זאת, אנו נישאר עם אגרת נוסע נמוכה מאד יחסית לכל המדינות המערביות בעולם.

גדעון סיטרמן: כמנכ"ל משרד התחבורה, הדגשתי שמה שחשוב הוא שנוציא לפועל את הפרוייקטים.

גדעון סיטרמן: סך המקורות ברור.

גדעון סיטרמן: החלוקה הפנימית והמקורות וסך-הכל המקורות הם משניים בעיניי.

גדעון סיטרמן: אבל, אנו נמצאים כרגע בהידברות עם כל הגורמים, וזו התוצאה הכי טובה שיכולנו להביא, ובלבד שהפרוייקטים יוצאו לפועל.

גדעון סיטרמן: אני מכניס בעיקר את הממד של הצורך החיוני של המשק הישראלי להוציא אל הפועל פרוייקטים תשתיתיים, כיון שמה שמתפתח לפחות במרחב המשקי הוא שממשלת ישראל מחוייבת להוציא לפועל פרוייקטים תשתיתיים כדי לאזן ואולי גם למתן את המכה המשקית שעשויה, עלולה, להיות בעקבות ההתפתחויות העולמיות.

גדעון סיטרמן: מכובדיי חברי-הכנסת, חברי ועדת הכלכלה, גם לזה אתם צריכים לתת את הדעת.

גדעון סיטרמן: לדעתי, זו גם האחריות של כולנו לא לעכב פרוייקטים שיכולים במידה מסויימת להקל על התהליך המשקי.

גדעון סיטרמן: לכן, אבקש שהדיון ימוצה, ונוכל לצאת היום בבשורה שיש לנו יכולת לאשר את תקציבי הפיתוח האלה ולצאת אל הפועל מייד ב-1 בינואר 2009.

גדעון סיטרמן: תודה רבה.

רוברט אילטוב: א

רוברט אילטוב: בהיר רק כמה נקודות שחשוב שיובהרו פה.

רוברט אילטוב: יש הרגשה שבחדר ליד, בוועדת הכספים, דנים כל הזמן על האצת המשק, פרוייקטים לאומיים, השקעות בתשתיות ועוד הרבה מאד חלומות פז, אבל כאשר מגיעים לוועדת הכלכלה - וזו כבר לא פעם ראשונה - יש לנו העלאת תעריפים, ובעצם באים לציבור ולוקחים לו את הכסף.

רוברט אילטוב: בשבוע שעבר היה נושא המים.

רוברט אילטוב: יש פה הרגשה שמביאים לוועדת הכלכלה את הגזרות.

רוברט אילטוב: כלומר, שם דנים על איך מביאים את הכסף למשק, ופה לוקחים מהציבור כדי להביא את הכסף למשק.

רוברט אילטוב: הייתי רוצה לשמוע פה איפה נמצא משרד האוצר בפרוייקטים תשתיתיים שלכם.

רוברט אילטוב: יש פה קרוב ל-300 מליון שקל שאתם צריכים לתשתיות.

רוברט אילטוב: איפה השתתפות האוצר?

רוברט אילטוב: המגדל והגדלת המסלול - האם האוצר משתתף פה בנושא הזה?

רוברט אילטוב: אני מבקש לדעת על כך לפני שאנו מדברים על נושא התעריפים.

קרן טרנר: אני רכזת תחבורה באגף התקציבים במשרד האוצר.

קרן טרנר: בעניין הזה אנו, משרד התחבורה ומשרד האוצר, לא חלוקים.

קרן טרנר: בדומה לנמלים, בעצם גם ענף התעופה הוא ענף שמממן את עצמו.

קרן טרנר: זה גם בדומה למה שקורה בעולם.

רוברט אילטוב: גם ענף הפנסיות מממן את עצמו, אבל אתם רוצים לעזור לו.

רוברט אילטוב: זהו המצב היום.

רוברט אילטוב: המצב הכלכלי השתנה.

קרן טרנר: זה נכון.

קרן טרנר: משרדי התחבורה והאוצר דנו במשותף על תכנית פיתוח רב-שנתית, והשאיפה היא כן לבוא ולאשר כמה שיותר פרוייקטים שישפרו את השירות לאזרח ואת הבטיחות.

קרן טרנר: בעניין הזה אנו תומכים בהצעה של הפרוייקטים האלה.

קרן טרנר: אנו שותפים לדיונים על הפרוייקטים השונים.

רוברט אילטוב: האם אתם שותפים בכסף?

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לשאול שאלה.

אברהם מיכאלי: האם אתם שותפים גם בהכנסות?

אברהם מיכאלי: יש אנשים שסובלים- - -

גדעון סיטרמן: אדוני היושב-ראש, אנו פועלים במסגרת החוק.

גדעון סיטרמן: חוק רשות שדות התעופה אומר בצורה מאד מפורשת וחד-משמעית - וזה חוק שכמובן חוקק בכנסת - שהרשות חייבת לשאת את עצמה כלכלית.

גדעון סיטרמן: המשמעות היא, שהיא ניזונה משני מקורות: (1) אגרות, (2) אם אין לה מספיק, היא הולכת לשוק ההון.

גדעון סיטרמן: כך ראוי שהדברים ייעשו, כי צריך לאפשר ניהול תקין.

גדעון סיטרמן: כמובן שתקציבי הפיתוח מאושרים ע"י שר התחבורה ושר האוצר באישור הממשלה, הקבינט הכלכלי.

רוברט אילטוב: אין לנו ויכוח לגבי הניהול התקין, ואין לנו ויכוח לגבי זה שאתם חייבים לפעול על-פי החוק.

רוברט אילטוב: אבל, אני אומר לך, שוב, שיש מציאות כלכלית חדשה.

רוברט אילטוב: גם בשוק ההון כולם עובדים על-פי החוק.

רוברט אילטוב: אבל, אם יש צורך שהממשלה תתערב, הממשלה מתערבת ומשנה את החוק ומחוקקת חוקים שתפעלו על-פי החוק.

רוברט אילטוב: לכן, אפשר לעשות את זה.

רוברט אילטוב: אנו לא אומרים שתפרו את החוק.

רוברט אילטוב: לא צריכים להסיט את זה לכיוון זה.

עתניאל שנלר: היושב-ראש, אני רוצה לשאול שאלה.

קרן טרנר: אני רוצה להוסיף.

קרן טרנר: האם אפשר לסיים את דבריי?

קרן טרנר: אני רוצה לסיים את ההסבר שהתחלתי קודם.

קרן טרנר: כפי שציין מנכ"ל משרד התחבורה, המקורות הם באמת ההכנסות מאגרות וגם ההכנסות המסחריות.

קרן טרנר: השאיפה היא שרשות שדות התעופה תממן את עצמה מכיון שאם תקציב המדינה יממן המשמעות היא שאת הטסים לחו"ל מממנים משלמי המסים, ובעצם העובדים בפריפריה ובמרכז הארץ, כאלה שלא משתמשים אף פעם - - -

רוברט אילטוב: אבל, משלם המסים משלם את אלה שמשחקים בבורסה היום - נכון?

רוברט אילטוב: לכן, עם כל הכבוד- - -

קרן טרנר: אני מניחה שהדיון הוא קצת שונה.

קרן טרנר: השאיפה שלנו בתכנית ההאצה ובתמיכות השונות- - -

רוברט אילטוב: השאלה היא תכנית ההאצה כוללת גם את הנושא הזה.

קרן טרנר: השאיפה שלנו בתכניות השונות היא למתן את הפגיעה שבסופו של דבר גם משפיעה על האזרחים השונים במשק לרבות העובדים.

קרן טרנר: אם מפעל מסויים קורס, גם העובד, משלם המסים, וזה שמשתכר קצת פחות, נפגע.

רוברט אילטוב: חברי-הכנסת, אני מבקש לשמור על השקט.

קרן טרנר: זה דיון מעט שונה, אבל השאיפה שלנו בתכניות השונות שמשרד האוצר מגבש כרגע היא כן לבלום את המשבר הכלכלי במחשבה שהמשבר הזה לא רק נוגע לבעלי ההון אלא גם מתגלגל בסופו של דבר לאזרח העובד המשתכר שכר מינימום.

קרן טרנר: בעניין רשות שדות התעופה תקציב הפיתוח ממומן מהאגרות ומההכנסות המסחריות.

קרן טרנר: אם תקציב המדינה יתערב, נפר את האיזון שנשמר, שהרשות עצמה שומרת, וגם מה שנעשה הוא שבעצם משלמי המסים יממנו את אלה הטסים לחו"ל שהם בדרך-כלל אנשים עם הכנסה גבוהה יותר.

עתניאל שנלר: אני רוצה לשאול ולהעיר.

עתניאל שנלר: השאלה היא מהי מהות הדיון היום.

עתניאל שנלר: האם הדיון היום הוא על מדיניות המשק בכלל או שאלת האגרות?

עתניאל שנלר: אם נדבר על דיון על מדיניות המשק ויגידו "נושא ההפרטה בזמנו שעשו לרשות הנמלים והרכבות ושדות התעופה והספנות, 'צים', 'אל-על' והכל" - זו מדיניות של שינוי פני המשק בכלל.

עתניאל שנלר: זהו דיון שדורש התייחסות עמוקה מאד, ואינני בטוח שזה על סדר-היום היום.

עתניאל שנלר: מה שאדוני היושב-ראש מנסה להעלות מוביל לכיוון הזה.

עתניאל שנלר: בגדול, אני אומר זאת כאיש תחבורה.

עתניאל שנלר: בזמנו, כאשר הוחלט להפריט את המערכות, אמרו: "בואו וניצור משק סגור, משק שיוכל לגייס הון, ולא משנה באלו דרכים, ונשחרר את מי שצריך לסבסד את הלחם מאלה שנוסעים לחוץ-לארץ".

עתניאל שנלר: אם אנו עכשיו אומרים: "בואו וניתן זאת לממשלה", בעצם אנו אומרים: "מי שהיום באחת השכונות צריך לקבל סיבסוד ללחם יסבסד את נתב"ג גם אם העשירים יסעו לחוץ-לארץ.

עתניאל שנלר: וזאת למה?

עתניאל שנלר: משום שאם לא נשדרג את נתב"ג - - -

רוברט אילטוב: האם, לדעתך, רק עשירים נוסעים לחוץ-לארץ?

עתניאל שנלר: לא, אבל אלה שמסוגלים לנסוע - - -

רוברט אילטוב: האם הם אנשים מאד עשירים?

עתניאל שנלר: אתה צודק.

עתניאל שנלר: אבל, אני אומר שאלה שנוסעים לחוץ-לארץ בוודאי מצבם לא דומה לאלה שצריכים לקבל סיוע מהביטוח הלאומי.

רוברט אילטוב: כפי שאלה שיש להם פנסיה שהיום נותנים להם, וכפי שאלה שאין להם פנסיה לא נותנים להם והם משלמים את הפנסיה.

עתניאל שנלר: לא.

עתניאל שנלר: אדוני יושב-ראש הוועדה, אני רוצה לומר את הדברים בצד העקרוני.

רוברט אילטוב: גם אני מדבר על עקרון.

עתניאל שנלר: נתת לי רשות דיבור.

עתניאל שנלר: אני רוצה לסיים את המשפטים.

רוברט אילטוב: אני נותן לך, אבל אל תסיט את הדיון.

עתניאל שנלר: לא.

עתניאל שנלר: אתה מסיט את הדיון לדבר שהוא לא על סדר-היום.

עתניאל שנלר: דבר מאד ברור בעיניי הוא שהדיון היום הוא על האגרות.

עתניאל שנלר: מה הם מקורות האגרות: הממשלה או הרשות?

עתניאל שנלר: זהו הדיון.

עתניאל שנלר: אם יגידו שזה הממשלה, מבחינתי הדיון הוא לפתוח את כל נושא ההפרטה במשק על הכל, כלומר על כל המשמעויות.

רוברט אילטוב: אשמח מאד.

עתניאל שנלר: אנו יכולים לא לאשר את האגרה, וזה סיפור אחר.

עתניאל שנלר: עוד מעט נשמע על האגרה.

עתניאל שנלר: אינני אומר אם אני בעד או נגד, ואני רק אומר שאלה שני דיונים שונים.

עתניאל שנלר: אני חסיד של הדעה: באותו רגע שהחליטו שזה משק סגור, צריכים לראות את ההשפעות המשקיות דרך המשק הסגור הזה.

עתניאל שנלר: לכן, לעניות דעתי, ואינני מדבר עדיין על האגרה עצמה, אני מבקש שהדיון יהיה על האגרה ולא על פתיחת דיון.

רוברט אילטוב: לכן, אני מבקש להיות עקבי.

רוברט אילטוב: אם אמרנו שלא מתערבים במהלכים כלכליים - לא מתערבים, אבל אם מתערבים - מתערבים בכל מקום.

רוברט אילטוב: אני מבקש להיות עקבי וזה הכל.

רוברט אילטוב: אנו נמשיך בדיון.

רוברט אילטוב: האם מישהו מחברי-הכנסת רוצה להתייחס?

רוברט אילטוב: האם יש עוד מישהו שרוצה לסקור?

יצחק גלנטי: יכול להיות שבהמשך.

עתניאל שנלר: אמרת שיש מחלוקות.

עתניאל שנלר: מהן?

אמנון כהן: יושב-הראש, הרי עשינו דיונים והם באו בהבנות.

רוברט אילטוב: אני הבנתי שאין הבנות.

עתניאל שנלר: תגידו איפה הפערים.

רוברט אילטוב: איפה הפערים?

יואל חסון: שאלה - בין מי אין הבנות?

יואל חסון: בין האוצר לבין משרד התחבורה או בין הגורמים האחרים?

רוברט אילטוב: בסופו של דבר, למרות שנאמר לי שיש הסכמות, הבנתי שאין הסכמות בין מספר גורמים, וכולם יושבים פה.

רוברט אילטוב: אני מבקש שיעלו את הנושאים לדיון.

יואל חסון: אם כך, בוא ונבין מהם הפערים.

יוסי פתאל: אני יוסי פתאל מהתאחדות סוכני הנסיעות.

יוסי פתאל: אנו מבינים שהוועדה דנה כאן בעניין שהוא חשוב.

יוסי פתאל: דרך אגב, ההחלטה הזאת, בלי להתייחס אליה באופן ענייני, בפועל גורמת לנזק לענף אחר.

יוסי פתאל: העלינו את נושא הגביה בפני מספר רשויות.

יוסי פתאל: דנו בעניין הזה גם בוועדה.

יוסי פתאל: לצערי, כנראה שהוועדה איננה מודעת לבעיה שנופלת על סוכני הנסיעות בכל תהליך הגביה.

יוסי פתאל: רש"ת טוענים בצדק, וכנראה שהם גוף כלכלי, אך לצערנו בכל מה שקשור לנושא הגביה הם קצת מגלגלים עיניים וטוענים שהדבר איננו קשור למערכת היחסים בינם לבין סוכני הנסיעות, כאשר בפועל יש כאן בעיה של עלות של מליוני דולרים שנופלת על סוכני הנסיעות בתהליך הגביה שמוטל עליהם.

יוסי פתאל: דרך אגב, אני מבקש להפנות את תשומת לב חברי הוועדה לכך שיש כאן בתוך התקנות, מנגנון הצמדה לא ברור של איזה שהוא מדד תעופה חדש שיופעל כל שנתיים באופן אוטומטי שאף אחד מאיתנו לא מכיר אותו - לפחות לא בתעשיה.

רוברט אילטוב: אני מבקש שבשלב הזה יועלו רק טענות כלליות.

רוברט אילטוב: אנו נתייחס אחר כך לכל סעיף בתקנות.

יוסי פתאל: כדי לחזק את דבריי, ברצוני להעלות דברים שנאמרו כאן בוועדה בהזדמנויות אחרות.

יוסי פתאל: גם בג"ץ שאליו פנינו כבר בעניין הזה אמר שהוא יוכל לדון בעניין שלנו רק לאחר הישיבה היום של הוועדה והחלטה שלה, והשופטת בייניש בהחלטתה הניחה שהוועדה תתייחס לנושא העלויות שמוטלות כאן באופן ישיר על סוכני הנסיעות.

יוסי פתאל: בישיבת ועדה שהתקיימה גם ב-6 בפברואר 2007 חבר הוועדה דוד טל בעצמו אומר: "אני סבור שאם מטילים מטלה על גורם ויש לה עלות, מישהו צריך לשלם על זה".

דובר: מה זה שייך?

יוסי פתאל: אני מנסה לחזק את הטענות שלנו.

דובר: זה לא שייך.

דובר: מה זה שייך?

יוסי פתאל: אדוני, אני מדבר אל הוועדה.

יוסי פתאל: שנינו אורחים.

יוסי פתאל: בוא ונתנהג בהתאם.

דובר: תדבר, אבל עכשיו אל תדבר דברים אחרים.

רוברט אילטוב: אני מבקש לא להפריע לו.

רוברט אילטוב: אם יש לך מה להגיד, תקבל זכות דיבור.

יוסי פתאל: יושב-ראש הוועדה הקודם, חבר-הכנסת משה כחלון, שדן באותו נושא בדיוק - העלאת אגרות בנושא טיסות פנים - אומר לרש"ת: "מצד אחד אני לא רוצה לגרום לכם נזק, אבל אני גם לא רוצה לגרום לו נזק" - הכוונה היא לסוכני הנסיעות - וההצעה לעדכון האגרות בנושא טיסות פנים מהסיבה הזאת, והיא חופפת לחלוטין, נדחתה.

יוסי פתאל: יושב-ראש הוועדה דאז, חבר-הכנסת משה כחלון, חוזר על זה עוד כמה פעמים ואומר ש"יש מן הצדק ועד שזה לא ייפתר לא יאושרו".

יוסי פתאל: גם היועצת המשפטית של הוועדה, שנוכחת כאן, מתבטאת ואומרת: "בִּישיבה בנושא זהה לחלוטין, אני מדברת על נושא הסדרה דרך גביה בדרך שהוצעה כאן ע"י הטלת החובה על חברות התעופה.

יוסי פתאל: לפי מה שנטען כאן, רוב הכרטיסים נמכרים באמצעות סוכני נסיעות.

יוסי פתאל: למעשה, מחייבים את סוכני הנסיעות לגבות עבור חברות התעופה את אגרת הנוסע שמעבירות את זה לרש"ת".

יוסי פתאל: בפועל לגבי כל אחד מכם שטס לחו"ל, ולמעלה מ-90% מהכרטיסים נמכרים באמצעות סוכני נסיעות, ומשלם לדוגמא בכרטיס אשראי, יש לנו הוצאה ישירה של עמלת סליקה של כ-2% על המסים שאנו גובים עבור גוף שלפחות מציג את עצמו כאן, בצדק אגב, כגוף שמתנהל בצורה כלכלית.

יוסי פתאל: לכן, גם בעניין הגביה צריך להתנהל בצורה כלכלית ולא בצורה שמבקשים ממישהו שיעשה את העבודה עבור רש"ת בנושא הגביה ללא תשלום.

יוסי פתאל: אני מבקש שהוועדה תמצא את הדרך להתייחס או לפחות תפתח לנו את הדלת לפתור את הבעיה הזאת, כך שההחלטה שתתקבל כאן היום לא תיצור בעיה אחרת באופן עקיף, וימצאו את הדרך לעשות איזה שהוא תיקון עקיף לתקנות או שינחו את משרד התחבורה לטפל בנושא הזה באופן שלא ייגרם לנו נזק, וגם כדי שתיחסך מאיתנו הדרך המשפטית שצפויה לנו.

עתניאל שנלר: מה הנזק?

עתניאל שנלר: לא הצלחתי להבין.

יוסי פתאל: אני נדרש לגבות את מה שאתם מחליטים כאן.

עתניאל שנלר: האם אתה מבקש לגבות יותר כסף?

עתניאל שנלר: אני רוצה להבין.

יוסי פתאל: לא.

יוסי פתאל: בשורה התחתונה, אחרי כל המלים, בסוף כאשר אתה תטוס לחו"ל, ואתה תשלם את הכרטיס טיסה- - -

עתניאל שנלר: זה הפיצוי על הגביה.

יוסי פתאל: לדוגמא: כאשר אתה משלם את הגביה באמצעות כרטיס אשראי, אני משלם עמלת סליקה של כ-2% על זה שגביתי כסף שאני מעביר.

עתניאל שנלר: הבנתי.

עתניאל שנלר: תודה.

יוסי פתאל: אני רק רוצה להעיר ליושב-ראש רש"ת, שהוא הציג בפעם הקודמת שהם לא משתמשים בשתדלנים.

יוסי פתאל: גם אנו לא משתמשים בשתדלנים.

יוסי פתאל: אני מקווה שתימצא הדרך לפתור את הבעיה הזאת ולא לגרום נזק של עשרות מליונים לענף סוכני הנסיעות, שגם מלכתחילה נמצא עכשיו במצב מאד שברירי ובעייתי.

יוסי פתאל: תודה.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: אני מבקש מהיועצת המשפטית להתייחס לנושא הזה, ואחר כך נשמע את הקברניט בועז חטיבה, יושב-ראש איגוד הטייסים.

אתי בנדלר: הועלו כאן טענות משפטיות.

אתי בנדלר: כמובן שלא אפרושׂ זאת עכשיו, כאשר האולם מלא כאן מפה לפה באנשים שרוצים לטעון את טענותיהם, שהרי תשובה לכך יכולה להיפרש על פני מחצית השעה.

אתי בנדלר: לכן, אומר רק בקליפת אגוז.

אתי בנדלר: אכן הטענות שנטענו עכשיו ע"י מר פתאל הועלו אגב הדיון בוועדת הכלכלה בנושא אגרות בידוק בתעופה פנים-ארצית, אם אינני טועה.

אתי בנדלר: בזמנו, התבקשתי לרכז את טענות הצדדים ולהכין חוות דעת, ולאחר מכן התבקשתי להשהות את הטיפול בנושא, ולכן לא הגשתי לוועדה חוות דעת.

אתי בנדלר: בקצרה מאד אומר כך: מה שמוצע כרגע בתקנות זה העלאת האגרות.

אתי בנדלר: לא מוצע להטיל חובה חדשה שלא היתה קיימת לפי התקנות הקיימות כרגע.

אתי בנדלר: לכן, לדעתי, הדיון מתמקד בשאלה האם יש מקום להעלות את האגרות כמבוקש ע"י רש"ת או שאין מקום לעשות זאת.

אתי בנדלר: מכל מקום, צריכים לזכור בהקשר הזה שבפועל התקנות אינן מטילות חובה כלשהי על סוכני הנסיעות.

אתי בנדלר: החובה מוטלת על בעל כְּלִי טיס בין בתעופה פנים-ארצית ובין בתעופה בין-לאומית, כשסוכני הנסיעות טוענים שבפועל חלק מהכרטיסים נמכרים על ידיהם ולפיכך הם אלה שגובים בפועל גם את האגרה.

אתי בנדלר: נשאלות כאן הרבה מאד שאלות.

אתי בנדלר: דבר ראשון צריכים לזכור שכיון שהחובה לא מוטלת על סוכני הנסיעות אלא על בעל כְּלִי הטיס, הרי שמדובר כאן על טענה במישור היחסים בין בעל כְּלִי התעופה לבין סוכני הנסיעות.

אתי בנדלר: יתכן - ואינני מביעה עמדה בהקשר הזה - שיש מקום לדרישת שיפוי או פיצוי מטעם בעל כְּלִי הטיס כלפי סוכני הנסיעות.

אתי בנדלר: על כל פנים, הדבר איננו קשור לתקנות שעומדות כרגע בפני ועדת הכלכלה, אלא ממש למישור היחסים הפרטיים החוזיים בין הצדדים שביניהם זה חל.

אתי בנדלר: ישנן טענות נוספות בתחום המיסוי, ואני יכולה לומר שלא מעט מיסוי במדינת ישראל משולם דרך גורם נוסף.

אתי בנדלר: אפילו במס הכנסה מעביד מנכה את מס ההכנסה שעל העובד לשלם ומעביר זאת לאוצר המדינה.

אתי בנדלר: לא ידוע לי שמעבידים מקבלים על כך שיפוי.

אתי בנדלר: ויש עוד הרבה טענות.

דובר: זה גוף כלכלי.

אתי בנדלר: זה גם על מסים עקיפים כמובן.

אתי בנדלר: יש הרבה מאד טענות.

רוברט אילטוב: אבל, זו חברה.

רוברט אילטוב: הם טוענים שהם צריכים לנהל זאת כמשק סגור, כחברה.

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: זה לא קשור.

אתי בנדלר: החובה היא לשלם את האגרה לרשות שדות התעופה, והחובה מוטלת על בעל כְּלִי הטיס.

אתי בנדלר: סוכני הנסיעות אומרים: "מי שבעצם גובה את האגרה עבור חברת התעופה זה אנחנו, סוכני הנסיעות, ונגרמים לנו הוצאות כתוצאה מכך".

אתי בנדלר: למיטב הבנתי, טענתם צריכה להיות מופנית כלפי בעל כְּלִי הטיס במסגרת היחסים ביניהם.

אתי בנדלר: יש תשובות נוספות.

אתי בנדלר: אני לא מציעה להפוך את הדיון כרגע לדיון משפטי.

אתי בנדלר: אבל, ככל שמדובר בטענה הזאת, הוועדה לא מתעלמת מהטענה, רק שלמיטב הבנתי המשפטית היא לא רלוונטית לדיון כאן.

רוברט אילטוב: בכל מקרה, הנושא עולה בכל דיון, כשאנו דנים בנושא אגרות התעופה.

רוברט אילטוב: לכן, אבקש ממשרד התחבורה לבדוק דרכים למציאת פתרון.

רוברט אילטוב: כבוד המנכ"ל, בסדר?

גדעון סיטרמן: כן.

בועז חטיבה: אני מייצג את איגוד הטייסים שמייצג את הטייסים בכל חברות התעופה הישראליות, והכוונה היא ל"ישראייר", "ארקיע", קא"ל, טייסי הניסוי של התעשיה האוירית וטייסי "אל-על", כ-700 טייסים, ולמעשה את כל העובדים בחברות התעופה, שלמעט נציג מ"אל-על" שראיתי פה לא ראיתי פה נציג שלהם.

בועז חטיבה: בדיון הקודם, ובכל דיון אחר, שדן בענף התעופה כולם טרחו לציין - גם אלה שהיום יש להם ויכוח איתנו בעניין האגרות - שהתעופה הישראלית היא נכס אסטרטגי למדינת ישראל, ועל כך אין עוררין, ואני חושב שעל כך מסכים גם מנכ"ל משרד התחבורה.

בועז חטיבה: אני אפילו חוזר על דבריו מהדיון הקודם.

בועז חטיבה: נראה שלמרות ההצהרות האלה, ענף התעופה הפך לשק חבטות של כל מי שמחפש מקורות מימון.

בועז חטיבה: התעופה העולמית נמצאת במשבר קשה, וזה לא פסח עלינו, והתעופה הישראלית סובלת במיוחד גם בגלל בעיות הביטחון וגם בגלל המיקום הגיאופוליטי של מדינת ישראל; מה שהזרים יכולים לעשות לנו אנו לא יכולים לעשות.

בועז חטיבה: ועדת סיטרמן, שישבה לפני כשנתיים, שמעה את כל הגורמים בענף וגם אותנו - זו ועדה בלתי תלויה ומקצועית פר-אקסלנס - והיא קבעה שמדינת ישראל צריכה להשתתף ב-100% מהוצאות הביטחון של התעופה הישראלית.

בועז חטיבה: זה לא מקויים, וגרוע מכך: זה מקויים באופן חלקי, כי הצד שפוגע בתעופה הישראלית מקויים, פתיחת השמיים לתחרות, ועם זה אין לנו ויכוח.

בועז חטיבה: אם רוצים לפתוח - שיפתחו.

בועז חטיבה: אבל, לא מקיימים את מה שצריך להינתן לתעופה הישראלית על מנת שהיא תוכל להתחרות, לשרוד ולפצות על הכשל המבני שבו היא נתונה מראש.

עתניאל שנלר: לא הבנתי.

בועז חטיבה: תשאל ספציפית, ואסביר.

עתניאל שנלר: בזמנו, אגרת הביטחון היתה מוטלת על חברות התעופה עצמן, האבטחה עצמה של המטוסים.

עתניאל שנלר: בשנה האחרונה הממשלה לקחה על עצמה חלק.

בועז חטיבה: היא לא מיישמת.

עתניאל שנלר: אתה אומר שיש כאן פער של מימוש.

בועז חטיבה: כן, בהחלט.

בועז חטיבה: יש החלטות שאמורות להיות מיושמות.

דובר: יש פה משהו יותר חמור ממימוש.

רוברט אילטוב: אני מבקש שאתה תתמקד בדברים שלך.

בועז חטיבה: אנסה לקצר, אבל אני מבקש לאפשר לי לסיים בלי הפרעה.

רוברט אילטוב: אתן לך זכות דיבור, בסדר?

2524: - - -

יואל חסון: הערה לסדר - אין לי שום בעיה, ואפשר לעשות כאן עכשיו דיון אקדמי על כל נושאי התעופה.

יואל חסון: יש פה דיון ספציפי מאד שהתכנסנו לגביו.

יואל חסון: השאלה היא האם אנו רוצים להתמקד בדיון, בעניין שלגביו אתה זימנת את כולנו.

יואל חסון: נראה לי שכל אחד כאן מעלה את הנושא, ואין ספק שיש כאן הרבה בעיות, ולא נראה לי שכולן ייפתרו היום.

רוברט אילטוב: זה לא קשור בכלל.

רוברט אילטוב: אתה מבין שזה לא קשור.

יואל חסון: אגרות הביטחון - אני לא מבין.

יואל חסון: מדברים על נושא האגרות והעלאת נושא האגרות.

יואל חסון: אני רואה כל פעם שעולה נושא אחר.

בועז חטיבה: אני מדבר על האגרות.

בועז חטיבה: זה חלק בלתי נפרד.

יואל חסון: אבל, זה לא קשור לזה של ה-100% שהתחייבו לטפל בזה.

בועז חטיבה: זה קשור למדיניות התעופה של מדינת ישראל שהאגרות הן חלק מזה.

יואל חסון: אז, זה דיון על מדיניות התעופה הכללית.

2524: אין שום קשר.

בועז חטיבה: היושב-הראש, בישיבה הקודמת קיבלנו הרצאה של למעלה משעה מצד רשות שדות התעופה.

גדי טפר: בסוף הדיון הקודם של הוועדה, אצל היושב ראש הקודם, היתה התייחסות של נציג משרד האוצר.

יואל חסון: אני לא מבין.

יואל חסון: האם יש קשר או אין?

בועז חטיבה: אם יאפשרו לי לסיים, גם אציג את הקשר.

רוברט אילטוב: גם מחברי-הכנסת אני מבקש לשמור על הסדר.

רוברט אילטוב: הוא בזכות הדיבור, ואל תפריעו לו.

בועז חטיבה: אשתדל לקצר.

בועז חטיבה: לצערנו, מסקנות הוועדה אינן מיושמות, ועכשיו עלה נושא חדש, ואנו לא חלוקים על הצורך של רשות שדות התעופה במקורות מימון אבל כרגע המימון הוא באופן שפוגע בנו.

בועז חטיבה: כלומר, לא רק שלא ניתן לנו את מה שהובטח, והובטח בזכות ולא בחסד כי הכירו בבעיות שלנו, אלא עכשיו באה תכנית חדשה שפוגעת בנו עוד יותר ומעמיקה את הנחיתות שלנו מול התעופה הזרה, כי אצלנו זה חל על כל נפח הפעילות, אבל האדונים הנכבדים שיושבים פה באותו ספסל - אצלם זה מעט מזער מנפח הפעילות שלהם.

בועז חטיבה: יש חלופות, ומכירים אותן באוצר וברשות שדות התעופה ואינני רוצה להאריך.

בועז חטיבה: יש אג"ח מהסוג שהרשות יכולה להנפיק, וציין זאת מר סיטרמן בעצמו.

בועז חטיבה: המשק צמא היום לאג"ח כאלה בטוחות ולא לאג"ח מפוקפקות שמתרוצצות בשוק.

בועז חטיבה: תכנית ההשקעות בתשתית אמורה להיות ממקורות תקציביים, כי אם לוקחים מכיס הנוסע או מהכיס שלנו ומעבירים זאת לכיס אחר, לא עשו כלום ולא הזריקו מזומנים למשק.

בועז חטיבה: זו ההזדמנות להפנות מקורות תקציביים להשקעות בתשתית, ונתב"ג הוא תשתית לאומית שאין עוררין על זה שצריך להשקיע בה.

2524: זה שטויות.

רוברט אילטוב: אני מבקש לא להפריע.

רוברט אילטוב: יש לו זכות להגיד את מה שהוא רוצה.

2524: אין לו זכות לדבר שטויות.

רוברט אילטוב: אני קורא לך לסדר.

2524: אני יכול לצאת, אם אתה רוצה.

רוברט אילטוב: תצא, אם אתה רוצה.

רוברט אילטוב: עם כל הכבוד לך, אף אחד לא מחזיק אותך.

בועז חטיבה: אין לנו התנגדות לתכניות הפיתוח של רשות שדות התעופה.

בועז חטיבה: למעשה, איגוד הטייסים במשך שנים טען, ביקש, צעק והתריע שדרושות השקעות בפיתוח ושיש ליקויים שצריך לתקנם ולשפרם.

בועז חטיבה: הרבה שנים לא הקשיבו לנו, ועכשיו מקשיבים ועושים ואנו מברכים על זה.

בועז חטיבה: אבל, לא יכול להיות שיגישו לחברות התעופה ולעובדים בענף התעופה, מכל המגזרים, את החשבון על 60 שנות הזנחה של המדינה.

בועז חטיבה: צריך לטפל בזה בדרך אחרת ולא ע"י פגיעה בענף התעופה.

בועז חטיבה: תודה רבה.

רוברט אילטוב: יושב-ראש הרשות, אתן לך זכות דיבור, כי אני שומע שאתה נסער, אבל אני מבקש ממך לא להתפרץ.

רוברט אילטוב: תהיה לך זכות דיבור וזכות תגובה.

רוברט אילטוב: אי-אפשר לעשות זאת כך, שדיון של שלוש דקות לקח לו 15 דקות, כי כל אחד נכנס לתוך דבריו.

רוברט אילטוב: האם אתה רוצה להתייחס למה שהוא אמר?

2524: לא.

2524: אני רוצה להתייחס בכלל באופן כללי.

2524: אג"חים מחזירים.

2524: יש איזו שהיא בעיה קטנה: כשאתה מחפש כסף, צריך להחזיר זאת, ואתה צריך גם מקורות להחזיר כסף.

2524: לכן, זה לבוא ולזרוק כאן סיסמאות לגייס אג"חים.

2524: אני לא מדבר כרגע, במצב הכלכלי של העולם היום, עם כל הקריסה הכלכלית, על השאלה האם אפשר לגייס אג"חים.

2524: באופן עקרוני, האם לא צריך להחזיר אג"חים?

2524: ! מה זה: מגייסים אג"חים?

2524: דבר שני - אדוני היושב ראש, אני מבקש את הקשבתך.

2524: כל תכניתנו כאן היא לשפר גם את נושא הבטיחות, הביטחון והתשתיות.

2524: אם לא נבצע זאת, המשמעות היא שמי שיסבול מהעניין הזה זה חברות התעופה.

2524: אני צריך להזכיר כאן לכולם שה-FAA מאיים להוריד את דירוג מדינת ישראל לקטגוריה B ואולי יותר מאוחר נתחיל להידמות לזימבבווה וקונגו.

2524: התוצאה תהיה שיעכבו את הטייסים והמטוסים.

2524: אנו כאן באים לדאוג לא רק לעניין של לתת שירות לנוסע, שירות בטוח עם ביטחון, אלא גם באים להבטיח שחברות התעופה והטייסים שלנו יוכלו לטוס בצורה סדירה ומסודרת כמו בכל מדינה מפותחת.

2524: חשבתי לתומי, שבדרך כלל, בתכנית זו של שיפור הבטיחות ושיפור התשתיות זה יקל עליהם וגם יחסוך להם כספים בזה שהמטוסים יהיו על יד מסלולי ההמראה ולא רחוקים מהם.

2524: מי שהיה צריך כאן לדחוף ולדאוג לכך שהאגרות האלה יאושרו הן אלה דווקא חברות התעופה.

2524: אנו באים ועושים את העבודה שלכם לא פחות מאשר לתת שירות לנוסעים עצמם.

2524: לכן, אני כאן מצפה דוקא מחברות התעופה בתקופה הזאת לתת כאן את הסיוע לעזור להם בכל העניין הזה.

2524: דבר נוסף שאני מבקש להדגיש.

2524: בהקשר לויכוח הקודם או הדיון הקודם, הדבר האחרון שרשות שדות התעופה או כל גוף כלכלי במדינה הזאת היה רוצה זה להישען על קביים של משרד האוצר או לבוא כל פעם להיכנס לוועדת הכלכלה או לוועדת הכספים ולבקש סובסידיות וכספים מהאוצר או מהתקציב הממשלתי.

2524: זה הדבר האחרון שהיינו רוצים להגיע אליו.

2524: 45% מהוצאותינו ממומנות ע"י אגרות, ו-55% - מהסקטור העסקי על כל מה שמשתמע מזה.

2524: אנו מקפידים על כך: להיות משק סגור, ולעבוד על בסיס כלכלי עם איתנות כלכלית, איתנות פיננסית.

2524: הדבר האחרון שהייתי רוצה הוא לבוא כל פעם לקרן טרנר או לאחד מהעמיתים והרפרנטים באוצר ולבקש כאן סיוע ונדבות.

2524: הייתי פעם בחברה כזאת שכל פעם הייתי צריך להגיע לאוצר ולבקש כמה עשרות מליוני שקלים.

2524: לכן, אני חושב שתפקיד הוועדה - מותר לי לומר לכם זאת - הוא לדאוג שכל חברה, כל מוסד, כל רשות, יעבוד על בסיס כלכלי, יעבוד כמשק סגור, והחברה תדאג לעצמה עם כל מה שמשתמע מזה.

2524: אני לא מבין מה אנו בסך-הכל נרוויח מזה אם האוצר יממן או האזרח שנוסע מממן או מישהו אחר מממן.

2524: בסופו של דבר, זה יוצא.

2524: אם תקציב המדינה צריך לממן זאת, מי משלם זאת?

2524: לא אזרחי המדינה?

2524: ! לא תקציב המדינה?

2524: ! האם גורם חיצוני מממן את זה?! שוק ההון - אנו מדברים כאן על מוסדות בנקאיים.

גדעון סיטרמן: מוסדות בנקאיים.

2524: היום, נושא שוק ההון הוא נושא בעייתי מאד ולדעתי יהיה קשה מאד בשנים הקרובות לגייס כסף.

2524: אני בא מהמגזר העסקי ועובד בו, ואני יודע כמה היום קשה, עם כל מחנק האשראי שתמצא היום בארץ ובעולם, לגייס כספים.

2524: אני מדבר כרגע על המוסדות הבנקאיים.

2524: אני מקווה שנגיע גם לעניין הזה.

2524: בכל זאת, המדינה תצטרך לממן.

2524: כשנגיע לבנות שדה-תעופה בין-לאומי חדש או שדה-תעופה חדש באילת, יכול להיות שחלק מהכסף הזה יצטרך להגיע מאוצר המדינה ולא רק מהמקורות שלנו.

רוברט אילטוב: השאלה שלי היא: אז, למה?

2524: מדובר כאן בסכומי עתק שכל מדינה שרוצה לדאוג לתשתיות מבצעת את העניין הזה.

2524: אני חושב שדווקא בתקופת משבר כלכלי בנוסף לשאלות הבטיחות והביטחון והכלכליוּת חייבים להשקיע בתשתיות.

2524: אם לא נשקיע בתשתיות, נגלה כאן חוסר אחריות לאומית.

2524: יש לכם כאן פרוייקטים זמינים שמחר בבוקר אפשר להתחיל לבצעם.

2524: אינני מבין.

2524: זה טוב מכל הבחינות.

יוסי לוי: מביאים תורכים לבנות את שדה-התעופה.

רוברט אילטוב: אדוני, אני מבקש לא להפריע לו.

רוברט אילטוב: אם תרצה לדבר, אתן לך זכות דיבור.

יוסי לוי: ביקשתי.

2524: אני חושב שדווקא לעת הזאת חשוב מאד לבצע פרוייקטים תשתיתיים שהם זמינים, ובעניין הזה הייתי מבקש את הסיוע שלכם.

2524: עניין סוכני הנסיעות - היועץ המשפטי שלנו אמר בדיוק את חוות הדעת שכאן היועצת המשפטית אמרה, ואני מצטרף לעניין הזה.

2524: לנו אין כל קשר עם סוכני הנסיעות.

2524: יש לנו עסק עם חברות התעופה.

2524: כל הנושא שעלה כאן לא רלוונטי.

יוסי פתאל: זו המציאות.

יוסי פתאל: איך זה לא רלוונטי?

יוסי פתאל: זה לא דיון תיאורטי.

יוסי פתאל: זה דיון מעשי.

גדעון סיטרמן: אני רוצה למקד קצת את הדיון.

גדעון סיטרמן: בישיבה הקודמת הגשנו הצעה שמתייחסת להעלאת האגרות באופן flat ב-51%.

גדעון סיטרמן: בעקבות בקשת הוועדה אנו דנו עם הגורמים השונים, כולל חברות התעופה, וההצעה שמונחת בפניכם היא להשאיר את אגרות הנוסע באותו שיעור שהיה, להוריד את העליה מ-51% ל-19.5% לחברות התעופה.

גדעון סיטרמן: זה על-פי הדיון שהיה, בקשת הוועדה וחברי-הכנסת, והיינו רגישים לעניין גם כשעשינו את ההשוואות הבין-לאומיות.

גדעון סיטרמן: היושב-ראש, אני רק רוצה להסביר לך שאגרות הנוסע דהיום הן 13 דולר לנוסע, ואנו מבקשים להעלותן ל-21.70 דולר.

גדעון סיטרמן: לכאורה זה נשמע גבוה.

גדעון סיטרמן: אני לא רוצה לשאול שאלות אישיות את חברי-הכנסת לאן הם טסו לאחרונה.

גדעון סיטרמן: אבל, אם, למשל, אדוני טס לרוסיה, זה 52 דולר.

יוסי לוי: תגיד להם כמה משלמים בלונדון.

רוברט אילטוב: אני מבקש שלא תפריע.

גדעון סיטרמן: היושב ראש, לאן למשל טסת לאחרונה?

רוברט אילטוב: טסתי לרוסיה לפני חצי שנה.

גדעון סיטרמן: לנינגראד - זה 52 דולר.

גדעון סיטרמן: אם היית טס לצרפת - היית משלם 47 דולר.

גדעון סיטרמן: יש לכם את הנתונים בחוברת שלפניכם.

גדעון סיטרמן: זה גם באיזור הקרוב שלנו, ה-area code: בקהיר זה 39.8 דולר, בקפריסין - 36 דולר, בעמאן - 24 דולר.

גדעון סיטרמן: כלומר, גם ההעלאה הזאת משאירה את ישראל כמדינה המודרנית המערבית באגרת הנוסע הנמוכה ביותר.

אברהם מיכאלי: אדוני המנכ"ל, חוץ מקייב, שאם תסתכל תראה שהתשלום שם גבוה.

דובר: קייב - 51 דולר.

גדעון סיטרמן: אבל, איפה שהיתה דיס-פרופורציה בין האגרות באגרת הנוסע שלנו היו נמוכות באופן משמעותי, ואותן אנו רוצים להעלות גם להכי נמוך והכי נמוך זה הודו ובומביי - 21.70 דולר.

גדעון סיטרמן: כך שגם היום אם הוועדה תעלה את האגרות ל-21.70 דולר, היא תעלה זאת לנמוך ביותר.

גדעון סיטרמן: יש לכם את כל הרשימות האלה בפניכם.

גדעון סיטרמן: איפה שהיתה בעיה, ותוכל לשמוע מחברות התעופה, היתה בעיה שבאופן השוואתי העלינו שם 50%, ועכשיו בהצעה - 20%.

רוברט אילטוב: הנקודה ברורה לגבי מה שעשיתם.

רוברט אילטוב: חיים רומנו, מנכ"ל "אל-על".

רוברט אילטוב: בבקשה.

חיים רומנו: אני מציע שהחברות הזרות יתייחסו קודם.

אבי פרידמן: אני אבי פרידמן, יושב-ראש חברות התעופה הזרות הפועלות בישראל.

אבי פרידמן: לשם אינפורמציה אנו הגשנו מצגת לכם, ליושב-ראש הוועדה ולחברי-הכנסת, כך שחלק מדברי מר סיטרמן בנושא האגרות מופיעים אצלנו בעמוד 7 בחוברת ויש פירוט מלא של כל היעדים.

אבי פרידמן: מעולם לא הייתי פוליטיקאי ואני גם לא רוצה להיות, אבל אני רוצה לנסות לעזור לפתור את הבעיה.

אבי פרידמן: אין לנו חילוקי דעות, לא עם הרשות ולא עם משרד התחבורה ולא עם אף אחד, בנושא בטיחות, ביטחון ותשתיות.

אבי פרידמן: אני חושב שכל מה שנאמר פה צריך להיעשות ולהתבצע בצורה הטובה ביותר.

אבי פרידמן: המחלוקת היא: האם אנו, חברות התעופה הזרות או הישראליות, צריכים לשאת בעול התשלום או שהמדינה צריכה לשאת בעול בנושא התשתיות, הבטיחות והביטחון?

אבי פרידמן: עברנו את זה, דיברנו על זה, והגשנו לכם מצגת.

אבי פרידמן: אני בטוח שאדוני היושב-ראש יודע שחברות התעופה בעולם עוברות משבר קשה מאד בשנה האחרונה, וענף התעופה העולמי אמור להפסיד כ-5.5 מיליארדי דולרים בשנת 2008.

רוברט אילטוב: אתה מדבר בשם ישראל.

אבי פרידמן: לא.

אבי פרידמן: אני מדבר בשם חברות התעופה הזרות.

אבי פרידמן: בעמוד 4 בחוברת יש את ההבדל בגובה האגרות בין שדות-התעופה בחו"ל לבין אלה בנתב"ג.

אבי פרידמן: אם היושב-ראש וחברי-הכנסת יסתכלו, הם יראו שאם ההעלאה של 19.5% או 19.3% תתקבל - גם ישראל תהיה אחת המדינות היקרות.

אבי פרידמן: בטבלה מופיעות ההוצאות בלונדון, באמסטרדם, בקופנהגן ובמילנו, --

עתניאל שנלר: כמה זה בארצות-הברית?

אבי פרידמן: --ובעמוד 5 מופיעים שדות התעופה מינכן, דיסלדורף, וינה ופריז.

אבי פרידמן: לקחנו את שדות-התעופה המייצגים.

אבי פרידמן: אם היושב-ראש וחברי הוועדה יסתכלו, אזי המצב בנתב"ג היום הוא כפי שהוא כתוב וכן כתוב איך הוא ייראה מחר.

אבי פרידמן: ואז, מבחינת סך-הכל ההוצאות באגרת נחיתה במדינת ישראל, מדינת ישראל הופכת להיות אחת היקרות בעולם.

אבי פרידמן: עלינו גם לזכור שאנו לא דנים רק בישראלים שנוסעים לחו"ל כפי שצויין, אלא אנו מדברים גם על תיירים שמגיעים למדינת ישראל ומהווים כ-50% מהכנסות הרשות.

אבי פרידמן: אינני רוצה להיכנס ליותר מדי פרטים.

קובי מור: ההפרדה בין אגרת נוסע יוצא לבין אגרות השירותים לא ברורה בהסבר שלך.

קובי מור: תבהיר את ההבדל.

אבי פרידמן: סיימתי את נושא אגרת הנוסע, ועברתי לאגרות נחיתה.

קובי מור: זה לא מובן.

קובי מור: זה לא ברור מספיק.

אבי פרידמן: אגרת הנוסע שמופיעה אצלנו בעמוד 7 מראה בוודאות שישראל היא אחת המדינות הזולות בעולם אם לא הזולה ביותר.

רוברט אילטוב: האם זה כך גם היום?

אבי פרידמן: גם היום.

אבי פרידמן: גם לאחר ההעלאה ל-21.70 דולר, בעמוד 7 היושב-ראש יוכל לראות שישראל היא עדיין אחת המדינות הזולות בעולם.

אבי פרידמן: אחרי שסיימתי את הנושא הזה ואין לנו שום התנגדות שיעלה מס הנמל ל-21.70 דולר, הרשות צריכה את הכסף הזה וזה עדיין המס הכי נמוך בעולם.

סטס מיסז'ניקוב: הוא מציע להשית זאת על הנוסעים.

אבי פרידמן: עברתי לנושא השני עליו התכנסנו היום - אגרות רשות שדות התעופה על הוצאות שעלולות או אמורות לחול עלינו.

אבי פרידמן: ההוצאות האלה ללא ספק, כפי שהראינו אותן בעמודים 4-5, גם אם יועלו היום ב-19% הן הופכות את נתב"ג לאחד משדות התעופה היקרים בעולם.

אבי פרידמן: מאחר ואנו תומכים, מאמינים ורוצים שנתב"ג יהפוך לנמל-תעופה שיהיו בו ביטחון, בטיחות ותשתיות, אנו נסכים לְהעלאה מסויימת אבל לא נסכים להעלאה של 19.9%, שהיא גבוהה עבורנו.

רוברט אילטוב: בתחילת הדיון אמרתי, בצורה מפורשת, שגם כתוצאה מכך שחישבו את ה-19%, הדולר היה אם אינני טועה 3.2 או 3.3 שקלים- - -

דובר: 3.7.

אבי פרידמן: לא.

אבי פרידמן: בהתחלת הדיון הוא היה 3.3.

אבי פרידמן: אני מצטער מאד.

דוברת: הוא עשה לפי 3.4.

רוברט אילטוב: לא משנה מה היה הדולר.

רוברט אילטוב: אני חושב שזה גבוה.

רוברט אילטוב: אני מציע לא להעלות מעל 10%, וגם את זה לעשות בשני שלבים: 5% בתחילה, ואחר כך בעוד חצי שנה או שנה.

רוברט אילטוב: אנו נשב עם חברי הוועדה.

משה כחלון: האם אפשר להביא את ההצעה שלך להצבעה?

משה כחלון: יש פריימריז בקדימה.

רוברט אילטוב: לא.

רוברט אילטוב: אני רוצה לשמוע את כל הנקודות.

רוברט אילטוב: אצביע על הנושא הזה גם אם ירצו או לא ירצו.

משה כחלון: אם כך, יש הצבעה.

אבי פרידמן: היושב-ראש, שמעתי את הצעתך בפתיחה ועכשיו, ואני יכול לומר לך, בשם חברות התעופה הזרות הפועלות בישראל, ואינני יודע מהי עמדת חברים אחרים בוועדה, שאנו נכבד ונסכים לקבל את ההצעה של ה-10%.

אבי פרידמן: אנו רוצים לעשות מספר שינויים קטנים שמעוּותים במשך שנים, ואני מקווה שהרשות תקבל אותם.

אבי פרידמן: כאמור, בעקרון, אנו נסכים להצעתךָ ל-5% כל שנה, ובנוסף אנו נרצה לעשות שני תיקונים מזעריים לגבי עוול שנמשך כבר הרבה מאד שנים.

אבי פרידמן: אבקש לתת לחברי לומר מלה אחת, ובזה סיימנו, חברות התעופה הזרות, לומר את הדברים.

עתניאל שנלר: שאלה קטנה על מה שאמרת - ההשוואה היא למטוס מסוג איירבוס 320.

עתניאל שנלר: האם אותו יחס יש לכל רמות המטוסים, גדולים וקטנים?

אריק רודברג: אני אריק רודברג, יושב-ראש מנהלי התחנות בנתב"ג.

אריק רודברג: האגרות נגזרות ממשקל המראה מכסימלי של מטוס.

אריק רודברג: ככל שמשקל ההמראה המכסימלי של מטוס יותר גבוה, כמובן שהאגרות גדלות בהתאמה.

אריק רודברג: זה מבוסס על מטוס שמשקלו 77 טון.

עתניאל שנלר: כולם מכירים את האיירבוס 320 שהוא לא בדיוק ססנה 172.

עתניאל שנלר: מה לקחתם?

אריק רודברג: מטוס ממוצע.

אבי פרידמן: איירבוס 320 הוא לא הגבוה אלא הממוצע.

אבי פרידמן: הוא דומה ל-757.

דובר: זה לכל סוגי המטוסים.

חיים רומנו: ככל שהמטוס גדול יותר, יש מכפלות.

ליאור יבור: האיירבוס 320 הוא המטוס הקטן ביותר - - -

רוברט אילטוב: לפני שהוא ידבר, יש פה התייחסות למה שאמרת, ולכן רשות דיבור למנכ"ל רשות שדות התעופה.

קובי מור: היושב-ראש, חברי-הכנסת, ההתייחסות היא דוקא למה שאתה אמרת, אבל אולי, ברשותך, נשאיר זאת אחרי ההתייחסות של "אל-על".

אבנר גורדון: אני אבנר גורדון, מנכ"ל חברת "סוויס", ואני מדבר בשם כל חברינו, בערך כ-30 חברות תעופה סדירות שנוסעות לישראל שמייצגות כ-50% מהפעילות בנתב"ג מבחינת מספר נוסעים.

אבנר גורדון: הערה לגברת הצעירה מהאוצר: מי שטס במטוסים זה לא רק ישראלים עשירים.

אתי בנדלר: קוראים לגברת: קרן טרנר.

אבנר גורדון: סליחה, לגברת הנכבדה.

אבנר גורדון: יש גם המון תיירים שמגיעים למדינת ישראל בכל המטוסים, גם הישראלים וגם הזרים, שתורמים לתשתית ולכלכלה.

אבנר גורדון: זה לא שזה רק one way ורק הישראלים מהעשירון האמצעי ומעלה טסים לחו"ל.

אבנר גורדון: הטיסות לארץ תורמות הרבה לתעשיה ולתיירות, ואותו תייר שגר במלון X - עובד שם אותו בחור שלא יכול לטוס לחו"ל אבל יש לו פרנסה.

אבנר גורדון: בנוסף, יושב-ראש רשות שדות התעופה הציג בצדק שהוא גוף כלכלי סגור עם רווח, הפסד והכנסות.

אבנר גורדון: הפתעה: גם חברות התעופה כאלה.

אבנר גורדון: גם לנו יש רווחים, הפסדים והכנסות.

אבנר גורדון: אם חברות התעופה הזרות יראו שנתב"ג לא רק שהיום הוא יקר יהיה עוד יקר לחברת התעופה, ולא לנוסע, הן יקבלו שיקולים האם להקטין את מספר התדירויות או להקטין את גודל המטוס לישראל והן יטוסו ליעדים כמו שהאדון הנכבד ציין למשל תורכיה שם עד לאחרונה מסבסדים חברות תעופה ואומרים להן: "תבואו".

אבנר גורדון: הנקודה היא שגם אנו עסק כלכלי.

אבנר גורדון: נתב"ג היום יקר לחברות התעופה.

אבנר גורדון: הוא מאד זול לנוסע, אבל זו לא הבעיה שלי.

אבנר גורדון: הבעיה שלי כחברת תעופה ועוד 30 חברות היא שנתב"ג יקר.

אבנר גורדון: תייקרו אותו - יכול להיות שאנו נקטין נפח מטוסים.

אבנר גורדון: ואז, אולי יהיו לכם יותר הכנסות, אבל יהיו לכם פחות מטוסים שנכנסים.

גדי טפר: אני גדי טפר, מנכ"ל "ארקיע", ואני רוצה לדבר על התעופה הפנים-ארצית.

גדי טפר: החוזר או הנוסח שמצויין מייקר גם את אגרות התעופה הפנים-ארציות, ואנו חושבים שצריך להפריד את הדיון בין התעופה הפנים-ארצית לבין התעופה הבין-לאומית.

גדי טפר: ראוי לציין את נושא השיפור בבטיחות ובתשתיות.

גדי טפר: אלה נושאים שחייבים טיפול וצריכים את הטיפול בשנים הקרובות.

גדי טפר: התעופה הפנים-ארצית מחברת בין הפריפריה למרכז הארץ וצפונה.

גדי טפר: "ארקיע" מטיסה מעל מליון נוסעים בשנה.

גדי טפר: 40% מהקיבולת הזאת היא קיבולת של קשר של תושבי אילת והאיזור למרכז הארץ.

גדי טפר: אנו מפוקחים ע"י משרד התחבורה במחירי מכסימום, ומחירים פחותים יותר לתושבי אילת.

גדי טפר: אנו לא מסובסדים ע"י המדינה.

גדי טפר: בכל ייקור באגרות התעופה ואגרות הנחיתה אנו לא מסובסדים ע"י המדינה בשום דבר.

גדי טפר: הצפוניים - כן.

קובי מור: הרשות מסבסדת.

רוברט אילטוב: האם אתה יכול לתת מספרים לחברי הוועדה?

גדי טפר: הפער הוא מעל 100 שקל במחיר המכסימום בין תושב דרומי לתושב צפוני במחיר כרטיס טיסה לכיוון אחד, שזה בערך 25%-30% ממחיר הכרטיס.

גדי טפר: גם במחירים לתושבי מרכז הארץ אנו מפוקחים.

גדי טפר: אני חושב, שכל גלגול וכל שינוי בסטטוס-קוו הקיים ידרוש שינוי של מחירי המכסימום.

גדי טפר: בנוסף, אנו מהווים אמבולנס אוירי.

גדי טפר: אנו מוציאים קרוב ל-50 אלף נוסעים, אמבולנס אוירי, מאילת למרכז הארץ לטיפולים.

גדי טפר: האם אנו רוצים לגלגל את זה לצרכן הסופי?

רוברט אילטוב: האם אתם דנתם בנושא עם משרד התחבורה?

רוברט אילטוב: האם הגעתם להסכמות?

גדי טפר: אנו לא דנו עם משרד התחבורה בנושא.

גדי טפר: ישבנו בשיחת חולין, אבל לא דנו בנושא.

גדי טפר: לא נקראנו.

גדי טפר: הסוגיה השניה היא שבסעיף 13 לאגרות הנוסע אנו מבקשים להוסיף כשדות ה-law cost את שדה-דב, עובדה וחיפה.

גדי טפר: הם לא מצויינים כאן.

אתי בנדלר: בכל מקרה, הוועדה לא מאשרת תקנות לפני שהיא קוראת כל תקנה ושומעת הערות.

גדי טפר: חסרה פה התייחסות לשדות תעופה.

גדי טפר: עובדה הוא שדה שמביא היום הרבה מאד תיירות, ואנו מבקשים שהוא יהיה שדה ברמת תעריפים נמוכה.

גדי טפר: שדה-דב יכול לשמש לפעילות בין-לאומית והוא מוגדר כשדה בין-לאומי, ואנו יכולים לטוס ממנו בפעילות בין-לאומית ולחסוך עלויות ותשתיות, ולכן אנו מבקשים לסווג אותו כשדה law cost, וכנ"ל חיפה.

גדי טפר: אני חושב שאתם טסים מחיפה.

רוברט אילטוב: האם בשבתות אתם כבר יכולים לטוס?

גדי טפר: בינתיים.

קובי מור: הבהרה לעניין הזה: רשות שדות התעופה מסבסדת את הטיסות הפנים-ארציות, את שדות-התעופה הפנים-ארציים, ב-181 מליון שקל מדי שנה.

אהוד שבתאי: זה לא סבסוד ל"ארקיע".

רוברט אילטוב: יחד עם זאת, אני רוצה להגיד לך שאני חושב שפריפריה היא דבר חשוב ונושא לאומי.

רוברט אילטוב: לכן, פה צריך לשקול לעומק את הבעיה ולא להקשות עליהם בנושא הזה.

קובי מור: אנו, בהחלט, מסכימים איתך, ולכן, למשל, אנו משלמים 2,000 שקל עבור כל נוסע במחניים.

גדי טפר: אנו מדברים על הקווים לאילת.

גדעון סיטרמן: לגבי הדברים שהועלו ע"י מר טפר, אנו, בהחלט, נקיים דיון אתו יחד עם האוצר, לגבי נקודה ספציפית שמתייחסת לפעילות "ארקיע" ו/או "ישראייר" לגבי אילת.

גדעון סיטרמן: אני מבקש שתכינו נייר עמדה.

רוברט אילטוב: אם כך, האם אנו לא נצביע על הסעיף הזה כרגע?

גדעון סיטרמן: לא.

גדעון סיטרמן: זה לא קשור.

גדעון סיטרמן: בתקנות יש הנחה.

רוברט אילטוב: מר סיטרמן, אני חושש שברגע שנצביע על הנושא הזה, זה יישכח ואנו נדון על זה אולי בעוד שנה וחצי או שנתיים.

גדעון סיטרמן: לא.

גדעון סיטרמן: אדוני היושב-ראש, יש נוהג והתנהלות של הוועדה שהיא יכולה לקרוא למעקב, וזה נעשה.

גדעון סיטרמן: אפשר לקרוא לנו למעקב תוך חודש.

גדעון סיטרמן: יהיה דיון עם "ארקיע".

רוברט אילטוב: אם אינני טועה, זה לא קרה לגבי נושא הביטחון שהממשלה התחייבה לחברות התעופה.

גדעון סיטרמן: לא.

גדעון סיטרמן: זה קרה.

גדעון סיטרמן: היה דיון.

רוברט אילטוב: גם התבקשתם ע"י היושב-ראש הקודם להעלות את הנושא הזה לדיון הזה, ולא נראה לי שזה - - -

גדעון סיטרמן: אם יעלה באג'נדה של הוועדה נושא הוצאות הביטחון, אנו נבוא.

גדעון סיטרמן: מה שבינתיים נעשה מהדיון הקודם בוועדה ועד היום הוא שהדיון היה בישיבת ממשלה.

גדעון סיטרמן: הוקמה ועדה יחד עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ואנו כבר בדיון שני שם.

גדעון סיטרמן: אני מציע שנעבוד בצורה מסודרת.

גדעון סיטרמן: אין שום בעיה לבוא לוועדה.

רוברט אילטוב: אני מתייחס למה שאתה אמרת לגבי זה שאם תתבקשו ע"י הוועדה תביאו.

רוברט אילטוב: התבקשתם ע"י הוועדה, ולא הבאתם.

רוברט אילטוב: כרגע זה לא על השולחן, אז לא משנה.

גדעון סיטרמן: לאא.

גדעון סיטרמן: התבקשנו לדון.

גדעון סיטרמן: תקבעו אג'נדה, ונקבע.

רוברט אילטוב: לא נסיט את הדיון.

רוברט אילטוב: בבקשה תמשיכו.

עופר גרין: אני עופר גרין, מנכ"ל "ישראייר".

עופר גרין: כל יום שעובר, בהתבוננות על תעשיית התעופה בעולם, רואים עד כמה אנו נמצאים במקום שבו חברות התעופה לא יכולות להיות המנוף להשקעה בתשתיות ולחילוץ המשק הישראלי מהבעיה כמו שהועלה כאן.

עופר גרין: אני לא מכיר הסכמות או דו-שיח שהתקיימו עם "ישראייר" בנושא האגרות.

עופר גרין: ההצעה של ה-10%, כמו ששמעתי אותה כאן, לא מקובלת לפחות עלינו מהסיבות הפשוטות שאותו סכום צנוע שמופיע במסמך של מנכ"ל רש"ת, שמדבר על 700 אלף דולר עלויות ל"ישראייר" באגרות הבין-לאומיות, מייצג בפרמטרים של תעשיית התעופה מחזור נוסף של 25 מליון דולר על-פי הפרמטרים של חברות תעופה מרויחות בעולם.

עופר גרין: כלומר, 700 אלף דולר משקפים מנוף של למעלה מ-25 מליון דולר של מחזור רווחי.

עופר גרין: אני לא יודע אם מישהו מסביב לשולחן הזה יכול לתת לי את הדרך להביא את המחזור הזה.

עופר גרין: בנושא האגרות הפנים-ארציות אנו מצטרפים להצעה של "ארקיע" להפריד את הדיון בנושא האגרות הפנים-ארציות, ונשמח לבוא לדיון על הנושא הזה.

עופר גרין: תודה.

רוברט אילטוב: אני מבקש מחיים רומנו, מנכ"ל "אל-על", להתייחס ולהבהיר בקצרה.

2524: אני מבקש להבהיר את הנקודה לגבי הטיסות הפנים-ארציות.

רוברט אילטוב: לא כרגע אלא אחר כך.

2524: אין בעיה.

2524: לא רוצים לקבל תמונה - - -

חיים רומנו: אנו לא חולקים על הצורך בשיפור רמת הבטיחות בנתב"ג.

חיים רומנו: אנו הרמנו את הדגל לא פעם ולא פעמיים, והתייחס לזה גם ידידי קברניט בועז חטיבה.

חיים רומנו: אנו חושבים שיש צורך ויש בחלק מהמקרים נחיצות מיידית לטפל בכמה מהמִפגעים או פוטנציאל המִפגעים.

חיים רומנו: כפי שנאמר פה, אנו מראשוני הסובלים.

חיים רומנו: הוזכר פה אירוע קטגוריה-1 או קטגוריה-2.

חיים רומנו: מחדל בהתנהלות גופים שזו אחריותם גורם לזה שבסוף חברות מסחריות נפגעות חזק מזה שה-FAA מחליט להוריד את דירוג חברת תעופה או התעופה הישראלית או הגופים שמפקחים על התעופה הישראלית לקטגוריה-2.

חיים רומנו: המשמעות של זה היא פגיעה כלכלית מיידית ובמקרה הזה בחברת "אל-על", כי חברת "אל-על" היא החברה היחידה שטסה לארצות-הברית.

חיים רומנו: הממשלה לא מממנת או לא מוכנה לממן תקציב שנדרש לרשות התעופה האזרחית, ובסופו של דבר התעופה האזרחית נמצאת במצב - אני לא רוצה להגיד "קונגו" - פחות טוב מכפי שראוי לה שתהיה.

חיים רומנו: אני חושב שגם בעניין הזה ועדת הכלכלה וועדת הכספים של הכנסת צריכות לדון, כי בסוגיה הזאת אין דין ואין דיין והדברים הגיעו לכדי כך שכולם עכשיו רצים אחרי ה-FAA ומבקשים: "תצילו אותנו.

חיים רומנו: תתנו לנו דחיה".

חיים רומנו: אני חושב, שתהליך כזה לא היה קורה במדינה מתוקנת.

חיים רומנו: לדעתי, נהיה המדינה המערבית היחידה בעולם שמוגדרת כקטגוריה-2 לא כי, חלילה, התעופה הישראלית לא בטוחה אלא כי רשויות הפיקוח על התעופה הישראליות לא עושות את עבודתן.

חיים רומנו: זו אחריות של הממשלה, ולדעתי אין חולק על זה.

חיים רומנו: מישהו לא נותן לממשלה, לדברי רשות הפיקוח, את הסמכות או את הכלים לבצע את התפקיד.

חיים רומנו: אז, גם כאן אנו נפגעים.

חיים רומנו: אנו חושבים שנכון לשפר את השירות בנתב"ג.

חיים רומנו: היו לנו דיונים לא קצרים ולא פשוטים גם עם משרד האוצר וגם עם משרד התיירות על איך מייצרים יותר תנועה ופתיחת השמיים ולא פתיחת השמיים, ואינני רואה את התורים הענקיים שהיום משתרכים בשדות-התעופה בעולם במטוסים של "אל-על" או מטוסים אחרים.

חיים רומנו: אני מציע לכם לבחון את אחוזי התפוסה במטוסים של כל החברות בשבועות האחרונים ולהתחיל לדאוג לכל מי שעוסק בתעשיית תעופה ותיירות.

חיים רומנו: והנה, עכשיו, אנו מעלים עוד חסם.

חיים רומנו: על מי אנו מעלים את החסם הזה?

חיים רומנו: - על חברות התעופה, אלה שמחר בבוקר במדינות אחרות בכלל מחלצים אותן.

חיים רומנו: מה יקרה?

חיים רומנו: חבר-הכנסת יואל חסון, אני כן רוצה להתייחס להיבט הכולל כי אני חושב שתפקיד רשות שדות התעופה זה לדאוג לרשות שדות התעופה, אבל תפקיד ועדת הכנסת, להבנתי המצומצמת בתהליך, זה להסתכל על כל התמונה.

חיים רומנו: מדינת ישראל הבטיחה, והעברתי זאת בהחלטת דירקטוריון, סכום של 80% מעלות הביטחון.

חיים רומנו: על בסיס החלטה זו גם העובדים וגם הבעלים ויתרו על זכות שהוקנתה להם בתשקיף ופתחו את השמיים או ביטלו זכויות למוביל נקוב לחברת "אל-על" בנתיבים בלעדיים.

חיים רומנו: משרד התחבורה בא ונתן זכויות של מוביל נקוב רק לפני שבוע ל"ארקיע" לקייב, ולפני זה לפריז ולפני זה ליעדים אחרים.

חיים רומנו: לעומת זאת, משרד האוצר החליט שהוא לא משלם.

חיים רומנו: אמרו לי בשיחות שאני רוצה לצטט אותן: "משרד התחבורה העלים חלק מהאינפורמציה בפני הממשלה".

חיים רומנו: רבותי, זה קרה פה במדינת ישראל.

חיים רומנו: לכן, בגלל שמשרד התחבורה העלים חלק מהאינפורמציה, אז שמשרד התחבורה ישלם או יעשה את מה שצריך לעשות ויתן למי שהוא רוצה את מה שהוא רוצה.

חיים רומנו: אנו לא ניתן.

חיים רומנו: זה הובא להחלטה נוספת בממשלה במסגרת חוק ההסדרים, כאשר כל התהליך הזה נעשה, לטעמנו לפחות, במחשכים, והגשנו על זה בג"ץ ונגיש עוד בג"ץ.

חיים רומנו: כאשר באה הוועדה ודנה בלקיחת עוד כסף מחברות תעופה ישראליות, היא צריכה לשים את זה נגד עיניה - את התנהלות המערכת השלטונית מול ארגון עסקי שיש לו בתשקיף הבטחה שלטונית ואחר כך בהבטחת ממשלה שעברה דירקטוריון מול בעלי מניות.

חיים רומנו: יש את ה-pattern של "הבטחנו אבל לא הבטחנו לקיים" עם תרגילים מתרגילים שונים ועם ועדות.

חיים רומנו: עכשיו הבנתי שקמה עוד ועדה.

חיים רומנו: אנו מסכימים ל-10% לא כי אנו רוצים אלא כי אין לנו ברירה.

חיים רומנו: אנו מסכימים ל-10% תחת מחאה, כי מה שאמר פה נציג חברת "ישראייר" או נציג חברת "ארקיע" נכון.

חיים רומנו: המשמעות של חמישה מליוני דולרים לחברת "אל-על", שהפסידה עד היום 30 מליון דולר בשלושת רבעי שנתי ונחלצה מהשנה הזאת בעור שיניה - תעשו את המכפלות באותם יחסים שהוא דיבר עליהם.

חיים רומנו: אם זה מה שישפר את הבטיחות ואת השירות ברמה שהיא מוצגת פה, ואין לי אלא לקבל את מה שנאמר ע"י עמיתיי מנהלי רשות שדות התעופה והיושב-ראש - אנו נקבל את זה.

חיים רומנו: אבל, אנו מבקשים מהוועדה כן להתייחס לסוגיית הוצאות הביטחון של החברות הישראליות.

חיים רומנו: תודה רבה.

חיים רומנו: הערה - ההבנה שלנו גם היא שהפרוייקטים נפרשׂים, ולכן ביקשנו לפרוש את ההעלאה הזאת על פני שנתיים לפחות, קרי שנה ראשונה 5% ושנה שניה 5%.

רוברט אילטוב: זה מה שגם אני הצעתי.

רוברט אילטוב: האם נציג משרד התיירות נמצא פה?

דובר: כן.

רוברט אילטוב: אבקש גם את ההתייחסות שלכם לנושא.

רוברט אילטוב: יצחק טובלי, מנכ"ל חברת קא"ל, בבקשה.

יצחק טובלי: אנו חברת התעופה של מטענים היחידה בארץ, וההתנהלות אצלנו שונה לחלוטין משוק הנוסעים.

יצחק טובלי: אצלנו יש חלופות.

יצחק טובלי: אם המחירים עולים מדי, הם יורדים לים.

יצחק טובלי: אם עלות התובלה האוירית גבוהה מדי והחקלאים לא יכולים לפדות את עלויות הייצוא, הם פשוט לא שותלים.

יצחק טובלי: אנו כבר עכשיו נמצאים ב-25% מכמות המטענים שתיכנָנו אותה בתחילת השנה על אותו נפח הכנסה, וכבר עכשיו הורדנו את היקף הפעילות וכבר עכשיו המחירים צונחים ואנו לא יודעים מה יהיה בהמשך.

יצחק טובלי: אנו נמצאים במצב שלמעשה אנו צריכים לבקש סיוע להישרדות לקראת מה שצפוי לנו ולא לתוספת עלויות.

יצחק טובלי: לגבי חברת קא"ל, מי שאמר שהיה משא ומתן - אז איתנו לא דיברו.

יצחק טובלי: דיברו איתנו, שמעו אותנו, לפני הישיבה הקודמת, לפני הוועדה הקודמת.

יצחק טובלי: אמרו לנו שיש הסכם בין משרד האוצר למשרד התחבורה שאנו נשלם.

יצחק טובלי: הם חתמו ביניהם שאנו נשלם.

יצחק טובלי: איתנו לא דובר.

גדעון סיטרמן: האם לא היית אצלי בישיבה?

יצחק טובלי: הייתי בישיבה, אבל מאז הישיבה לא ניהלתם אתי דיון לגבי גובה האגרה.

גדעון סיטרמן: האם אני צריך לנהל דיון איתכם על ההפחתה?

יצחק טובלי: לא.

יצחק טובלי: זה מה שנאמר.

יצחק טובלי: אני חושב שצריך לציין - - -

גדעון סיטרמן: האם היה מישהו מפה שרצה לבוא ולא בא?

דובר: זה היה שימוע.

דובר: לא היה דיון.

גדעון סיטרמן: היה שימוע עם דיון.

גדעון סיטרמן: שמעתי אתכם.

גדעון סיטרמן: צריך לדייק.

רוברט אילטוב: משרד התחבורה ומשרד האוצר, אני מבקש לתת לו לדבר.

רוברט אילטוב: הבהרת לוועדה שצריך לדייק.

רוברט אילטוב: בוא ונמשיך בישיבה.

רוברט אילטוב: חבל על הזמן.

יצחק טובלי: אני מבקש לדייק בעניין הזה.

יצחק טובלי: איתנו לא היתה הסכמה על הגובה.

יצחק טובלי: האם זה יותר מדוייק?

יצחק טובלי: - אוקיי, זה יותר מדוייק.

יצחק טובלי: בנוסף, אנו נוחתים בשני שדות בעולם בלבד: בליאז' בבלגיה ובניו-יורק.

יצחק טובלי: אלה שני השדות הכי מרכזיים בעולם.

יצחק טובלי: מבחינת המטענים, ליאז' הופך להיות השדה המרכזי של אירופה במטענים, וגם "אל-על" עברו לשם לאחרונה.

יצחק טובלי: לגבי ניו-יורק כמובן, אין צורך להכביר במלים.

יצחק טובלי: אנו משלמים פה בארץ הרבה יותר גבוה משני השדות האלה.

יצחק טובלי: נחיתה בארץ היא הרבה יותר גבוהה מאשר בליאז' ויותר גבוהה מניו-יורק.

רוברט אילטוב: כמה זה באחוזים, נכון להיום לפני ההעלאה?

יצחק טובלי: לפני ההעלאה אנו משלמים בניו-יורק בערך 90%-95% ממה שמשלמים בארץ, ובליאז' אנו משלמים פחות מ-40%.

יצחק טובלי: לדעתי, אנו העברנו את החומר למנכ"ל משרד התחבורה וליושב-ראש ועדת הכלכלה.

יצחק טובלי: אנו מבקשים: קודם כל, בשלב הזה אנו לא מסוגלים לשאת את ההעלאה הנוספת הזאת.

יצחק טובלי: אין מי שיממן אותה.

יצחק טובלי: אנו לא חולקים על הצורך בשיפור הבטיחות.

יצחק טובלי: דרך-אגב, חלק גדול מהפרוייקטים של הבטיחות הם בכלל לנוסעים, שירותי נוסעים שהם חשובים וחיוניים, ולא לגבי מטען.

יצחק טובלי: לכן, אנו מאד מבקשים: אם תהיה העלאה במודלים שכרגע מציעים, ואנו בעד פתרונות, אז לא בשנה הקרובה.

יצחק טובלי: אנו לא יודעים מה הולך להיות.

רוברט אילטוב: הנקודה ברורה.

רוברט אילטוב: מר סיטרמן, האם יש לך התייחסות לנושא הזה?

רוברט אילטוב: אני מבין שלכל חברות התובלה יש בעיה דומה.

גדעון סיטרמן: יש לנו שדה-תעופה בין-לאומי אחד, נתב"ג, ושם יש את כל הפעילות של כל המגוון העסקי, וזה כולל חקלאות ונוסעים.

גדעון סיטרמן: אי-אפשר לייצר דיפרנציאליוּת.

גדעון סיטרמן: למרות שיש לה גוון של עזרה לחקלאים, אני מניח שמדינת ישראל לא תקים טרמינל או שדה מיוחד לחקלאים.

גדעון סיטרמן: לכן, מטבע הדברים, כל גורם עסקי צריך לכלכל את צעדיו בהתאם לפעילותו.

גדעון סיטרמן: אנו לקחנו בחשבון במגוון - אי-אפשר שלצבוע גם מטוסים - וכל האגרות, כפי שאתה רואה, הן בהתאם לגודל מטוסים.

גדעון סיטרמן: בעקבות בקשת יושב-ראש הוועדה, באנו ובאמת הטלנו יותר על אגרת הנוסע, ושם אנו באופן משמעותי יותר נמוכים וזולים.

גדעון סיטרמן: גם היום לאחר ההעלאה, אם תתקבל, נהיה הכי זולים בעולם המערבי.

גדעון סיטרמן: בקטע השני של חברות התעופה יש פה הצעה שלא מקובלת עלינו, אבל אנו נתייעץ.

גדעון סיטרמן: אם היושב-ראש חושב שצריך בכל זאת להוריד עוד קצת - - -

רוברט אילטוב: אני אתן לכם עשר דקות, ואם לא תגיעו להסכמה - אנו נדחה את ההצבעות.

רוברט אילטוב: זה פשוט מאד.

גדעון סיטרמן: בסדר.

רוברט אילטוב: אתן עכשיו לחברי-הכנסת להתייחס, ואחר כך נמשיך בזכות הדיבור של האורחים.

רוברט אילטוב: חבר-הכנסת יואל חסון, לפניך היה חבר-הכנסת עתניאל שנלר.

עתניאל שנלר: היושב-ראש, אני רוצה להתייחס בכמה היבטים.

עתניאל שנלר: העלו כאן שתי נקודות שאני רואה אותן חמורות מאד, ואני רואה את עצמי כחבר-כנסת שחייב לא רק לפקח אלא גם לנסות ולסייע בפתרונן.

עתניאל שנלר: נקודה אחת היא אגרת הביטחון, מה שהעלו, עניין ה-80%, וזה קשור למדיניות "השמים הפתוחים" ואיזונים בין חברות.

עתניאל שנלר: אני לפחות עוסק בדבר הזה הרבה שנים וחודשים.

עתניאל שנלר: היתה הצגה של הדברים בוועדת החוץ והביטחון שדנה בנושאים האלה בצורה ברורה מאד.

עתניאל שנלר: אני מציע שהנושא הזה יידון.

עתניאל שנלר: זה לא לדיון שלנו, אבל זה נושא שאני בהחלט מרגיש צורך לסייע ככל שרק ניתן.

עתניאל שנלר: זה חלק מהיושר של מימוש החלטות ממשלה והתחייבות שלטונית.

עתניאל שנלר: אין דבר כזה "התחייבנו ולא התכוונו.

עתניאל שנלר: אנו עושים תרגילים".

עתניאל שנלר: זה לא בעניין הזה.

עתניאל שנלר: אני כאן לחלוטין מזדהה עם מה שנדמה לי מר רומנו העלה וכו'.

עתניאל שנלר: ההערה השניה שאני רואה בה דבר חשוב מאד היא לגבי הפריפריה בתעופה הפנים-ארצית.

עתניאל שנלר: זה סיפור מורכב כשלעצמו, שכן המדינה, הרשות ואחרים מסבסדים מקומות שבהם צריך לסבסד, כי אנו יודעים שבמחניים אין ביקוש וכן יש שירות כזה או אחר, וכן הנושא של אילת הוא נושא מורכב.

עתניאל שנלר: גם הנושא הזה חייב לקבל התייחסות אחרת.

עתניאל שנלר: באשר לנתב"ג, כשבאתי לדיון, חשבתי בכלל בכיוון אחר, ומראש אני מתנצל.

עתניאל שנלר: ניסיתי לראות האם מה שמתוכנן בתכניות הוא נטל כלכלי או נכס כלכלי לחברות.

עתניאל שנלר: התחלתי לחשוב לעצמי.

עתניאל שנלר: אולי אני באמת לא מבין כלום.

רוברט אילטוב: זה גם וגם.

עתניאל שנלר: כאשר מקבלים החלטה, צריכים לראות את הגם וגם.

עתניאל שנלר: עד עכשיו שמענו רק את הנטל.

עתניאל שנלר: אני באמת לא כל כך מבין בתחום התעופה, אני חבר-כנסת, אבל אני מנסה להבין טיפה.

עתניאל שנלר: אם אני מדבר על רמת הבטיחות בהקשר של מעמד נתב"ג בעולם, זמינות חברות התעופה והרצון היכולת של חברות זרות נוספות לנחות כאן במסה גדולה יותר ובזמינות גדולה יותר, להערכתי זה נכס לחברות התעופה ולא נטל, כי ברגע שאנו class-2 אולי - ואני לא יודע לאיפה נידרדר בסוף - הרי יהיה לנו נזק תיירותי וכלכלי כי חלק מהחברות לא ירצו לבוא לכאן.

עתניאל שנלר: כלומר, אנו ניצור מצב של היעדר זמינות, ואנו ניצור מצב של קשיים גדולים בזמינות נתב"ג מבחינתנו.

עתניאל שנלר: נקודה שניה - נדמה לי שכאשר מציגים תכנית של הארכת מסלולים, ונגיד שרוצים להאריך את 00826 וליצור מצב שגם מ-3012 יהיו נחיתה והמראה ואפשר במקביל, אז עכשיו אני מנסה לראות את הצד הכלכלי נטו.

עתניאל שנלר: אני לא מבין כלום בתעופה, אבל אם אני יורד מהים או אני מצטרף עם הרוח, קרי בטיסת ראיה או אם אני מצטרף לתהליך בטיסת מכשירים, כשאני בעצם הולך מסביב וזמן ארוך מאד אני רץ עד שאני נוחת - האם אין לזה משמעות כלכלית בכלל?

עתניאל שנלר: ! אלה מכפלות עצומות.

עתניאל שנלר: אם אני עומד על המסלול ומבקש אישור המראה ועושה הסעה ארוכה וחצי שעה אני על הקרקע - האם אין לזה עלויות?! על מה מדובר כאן?

עתניאל שנלר: מדובר על קיזוז עלויות לחברות בסופו של יום.

עתניאל שנלר: אמיתית זה קיזוז עלויות, וזה לא יותר עלויות.

עתניאל שנלר: אני לא מבין בתעופה.

רוברט אילטוב: יש לי הרגשה שהוא כן מבין - לא?

עתניאל שנלר: בוא ונאמר שאנו שמים את המטוס על יד השרוול ומאפשרים לו תפעול הרבה יותר זול וריכוז התפעול במקום אחד וזמן שהייה על הקרקע הרבה יותר זול והרבה יותר קצר, וכל העסק רץ הרבה יותר טוב.

עתניאל שנלר: האם זה לא חסכון כספי עצום לחברות?

עתניאל שנלר: ! עם כל הכבוד, עדיין לא דיברתי על השם הטוב שעושים לנו כאשר מישהו שלא נראה אשכנזי כמוני עובר בידוק ארוך בגלל כל מיני שיקולים, ואנו כן רוצים לתת ולהיות הרבה יותר פתוחים לציבור הנוסעים ולהוסיף יכולות ביטחוניות כדי שיהיה לנו שדה-תעופה הרבה יותר ידידותי גם כשרוצים לשמור על רמת ביטחון בשדה עצמו.

עתניאל שנלר: עדיין לא דיברתי על משרד התיירות והתיירים הרבים מאד שבאים.

עתניאל שנלר: אם ניקח רק את נתוני החודשיים האחרונים מרוסיה שזו לא תיירות עשירה, רואים שהיא עלתה באופן דרמטי, ורואים איך הדבר הזה ישפיע בשירות הטוב בתוך השדה.

עתניאל שנלר: חיים רומנו, סליחה שאני פונה אליך, אבל אני חושב שהשבחת השירות היא גם סביבת עבודה שונה לגמרי לעובד ותנאים טובים יותר לעובדים מבחינת סביבת העבודה.

יוסי לוי: אתה מדבר הכל בתיאוריה.

עתניאל שנלר: אתה התבלבלת עכשיו.

עתניאל שנלר: עכשיו אני מדבר.

עתניאל שנלר: לכן, בעיניי, צריכים לראות זאת בצד התרומה ולא בצד העלות.

עתניאל שנלר: הערה נוספת - לגבי מקורות כספיים, אני חושב, וזה ידוע, שהעובדה שהרשויות היום לא נסמכות על המדינה היא אחד התהליכים הכלכליים הכי חשובים שקרו.

עתניאל שנלר: רכבת ישראל לא היתה נמצאת במצב של היום, אם היא היתה ממשיכה להיות חלק מהסובסידיה או תקציב המדינה לפיתוח תשתיות ומסילות.

עתניאל שנלר: אותו דבר הנמלים.

רוברט אילטוב: אבל, עדיין התקציבים לתשתיות ברכבת הם תקציבי ענק, וזה לא מגולם בכרטיס.

עתניאל שנלר: אענה לך על זה בדיוק, ולזה רציתי להגיע.

עתניאל שנלר: יש שלושה שותפים: אגרה היא צד אחד.

עתניאל שנלר: גיוס ההון, שהוא תוצר גם של צפי הכנסות, זה שותף שני.

עתניאל שנלר: השותף השלישי הוא תשתיות לאומיות.

עתניאל שנלר: מי באמת חושב שכאשר אתה בונה שדה אז התשתית זה הבית, זה המסלול?

עתניאל שנלר: זה פתאטי.

עתניאל שנלר: המדינה צריכה לגמור לעשות את התשתיות של הגשרים והמחלפים סביב נתב"ג ואת החניות מסביב וכל התשתיות התקשורתיות והתחבורתיות האחרות: של המסילות, של התחבורה הציבורית ושל הרכב הפרטי.

עתניאל שנלר: האם זה לא חלק מהתשתיות?

עתניאל שנלר: את זה לא רש"ת משלמת, אלא מדינת ישראל משלמת.

עתניאל שנלר: אני לא מכיר תשתית שרואים אותה רק בדיוק בנקודה הזאת.

רוברט אילטוב: אבל, רציתי למקד את הדיון בדיוק על הנושא הזה.

עתניאל שנלר: לא.

עתניאל שנלר: כאשר אתה משקיע שם, אתה מחייב את המדינה בלי שהיא רוצה להשקיע בכל מה שעוטף את העניין הזה.

עתניאל שנלר: בוא ולא נשחק כלכלה של מיקרו של המיקרו-כלכלה.

עתניאל שנלר: אנו צריכים לראות, ככנסת, את המאקרו, ואנו לא יכולים להתעלם מהשקעות של 20 מיליארד לפיתוח תשתיות, שזה עוד נדבך של העניין, ולהגיד "זה לא שותפים".

עתניאל שנלר: על כל שקל כאן המדינה נדרשת ל-matching לפחות פי שניים בשביל תשתיות עוטפות.

עתניאל שנלר: לכן, לא הבנתי את הדיון.

עתניאל שנלר: יושב ראש הוועדה, אני רוצה להציע הצעה ברוח שלך, כי אני רוצה להתחבר למה שאתה מציע בעקרון על אף שאני רוצה יותר אחוזים.

עתניאל שנלר: אני רוצה להציע שאנו ננסה להגיע לפשרה שבין ה-19% ל-10% רק כדי להגיע להבנות, ולבקש ממשרד האוצר והחברות ומנכ"ל משרד התחבורה או what ever ולא אכפת לי מי לבדוק את היתרונות הכלכליים שהחברות והצרכנים מקבלים מהדבר הזה ולהוסיף את היתרונות האלה לתעריף שייקבע כאן.

עתניאל שנלר: ואז, אני מניח שאנו נגיע מעל ל-20%.

עתניאל שנלר: ואז, אני מבקש לקזז ל-19%.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

חיים רומנו: שאלה - השתכנעתי מאד מהטיעונים ה"לא מקצועיים" של אדוני, אבל אתה יודע כמובן שרק לפני חמש שנים הסתיימה בניית השדה.

חיים רומנו: רק לפני חמש שנים גמרו לבנות את הקומפלקס הזה.

חיים רומנו: אולי צריך להקים ועדת חקירה שתבדוק איך התנהל הפרוייקט ולמה את כל הדברים המאד נכונים האלה לא עשו ואולי עשו דברים אחרים פחות חשובים כאשר הקימו פרוייקט לאומי שנקרא: נתב"ג 2000.

חיים רומנו: למה היום, כאשר המחדלים האלה מתבררים, לא בודקים מי אחראי על המחדלים האלה ומחייבים את חברות התעופה- - -

עתניאל שנלר: מר רומנו, אתה צודק.

עתניאל שנלר: אני מסכים איתך.

עתניאל שנלר: הייתי במשרד התחבורה באותה תקופה, ופרוייקט נתב"ג 2000 היה אמור להסתיים לקראת שנת 2000, לקראת הנחיתות הגדולות של שנת ה-2000.

עתניאל שנלר: אזכירכם, שדיברו על שדה-התעופה לוד כ-hub יחד עם חלומות של השלום ושבעצם יהיה כאן hub ענק.

עתניאל שנלר: מר רומנו, החיים נראים אחרת, ואני איתך לגמרי.

עתניאל שנלר: את זה צריך לבדוק.

חיים רומנו: האם אתם יודעים שהמעבר שלנו לנתב"ג 2000, בגלל מבנה השדה ובגלל סוגיות שקשורות לתפעול השדה, ייקר את האגרות גם כך לחברות התעופה במליונים רבים?

חיים רומנו: המעבר עצמו ייקר.

חיים רומנו: אנו היום מפעילים 80 איש רק בסחיבת אנשים מוגבלים בהגעתם למטוסים וחזרה, כי מסלול ההליכה הוא בלתי אפשרי לקשישים ולאנשים בעלי מוגבלויות פיזיות.

חיים רומנו: רק בחברת "אל-על" יש יחידה בת 80 איש שנאלצת להביאם עד פתח המטוס ולהחזירם משם, כי הם אינם מסוגלים לעבור.

חיים רומנו: האם מישהו לקח את זה בחשבון?

חיים רומנו: ! בואו קודם ונעשה את הניתוח הכלכלי ונראה את הרווחים, ואחר כך נעשה - - -

רוברט אילטוב: חיים רומנו, הנקודה ברורה.

רוברט אילטוב: אבקש מחבר-הכנסת יואל חסון להתייחס לדברים.

רוברט אילטוב: עוד מעט נפתחות הקלפיות והוא ממהר.

יואל חסון: בהזדמנות הזאת אני קורא לחברי "קדימה" לבוא להצביע.

יואל חסון: אני שמח שחבר-הכנסת עתניאל שנלר דיבר לפני וחסך לי הרבה מהדברים, אבל אני חייב להגיד שהוא ודאי מבין קצת יותר ממני בנושא הזה.

יואל חסון: אתה כן היית במשרד התחבורה, ואתה כן מכיר את התחום.

יואל חסון: אגיד לכם איך אני רואה את הדברים.

יואל חסון: בנושא שאמר מנכ"ל "אל-על", נושא הביטחון, אני מתבייש בזה, אם הדברים כפי שאתה מציג אותם, ואני פשוט לא חי את זה ביום יום.

דובר: מנכ"ל משרד התחבורה כאן.

יואל חסון: אם הדברים הם כפי שאתה מתאר אותם, שיש החלטת ממשלה ואתה עשית את כל התהליך מול החברה ומול הדירקטוריון והדברים לא מבוצעים, אני חושב שזה הדיון הראשון שהיה צריך להתקיים כאן.

לאה ורון: יושב-ראש הוועדה סיכם את הדיון הקודם בבקשה שתהיה התייחסות לנושא הזה בפתח הדיון הזה.

דובר: אני מבקש לקיים על זה דיון.

יואל חסון: חבר'ה, זו בדיוק הדוגמא לנושא של זלזול בהחלטות ממשלה, לנושא שבדברים הרבה יותר מהותיים - גם אלה מהותיים בעיניי, אבל כך נראה יחס להחלטות ממשלה.

יואל חסון: דרך אגב, כל ממשלה.

קרן טרנר: אנו נתייחס לעניין הזה.

קרן טרנר: אנו לא מסכימים עם מר רומנו.

חיים רומנו: תשאלי את המנכ"ל שיושב לידך.

קרן טרנר: אני לא צריכה לשאול.

קרן טרנר: אני גם חלק מזה.

דובר: למה לא באתם היום עם דעה?

קרן טרנר: אנו באנו עם דעה.

קרן טרנר: אני גם רוצה רגע לחדד.

חיים רומנו: האם אני יכול להקריא לךְ את החלטת הממשלה?

קרן טרנר: אני מכירה היטב את החלטת הממשלה.

קרן טרנר: בדיון הקודם אמרתי ליושב-ראש הוועדה שנציגת האוצר נמצאת ומוכנה להציג את העניין הקשור להחלטת הממשלה, והוא אמר שבישיבה הבאה אציג את זה.

קרן טרנר: לא קראתי את סיכומי הישיבה.

קרן טרנר: הם לא הגיעו אלי.

קרן טרנר: אבל, בעל-פה מה שנאמר- - -

לאה ורון: הם מפורסמים באתר.

לאה ורון: כל המוזמנים יכולים לראות זאת.

קרן טרנר: אני לא יכולה לומר אלא רק מה שבעל-פה, מה שנאמר לי, שהיום אני אגיד את זה.

יואל חסון: גברתי נציגת האוצר, אני שואל אותך: האם יש התחייבות ל-80% של נושא הביטחון?

יואל חסון: האם היא מקויימת - כן או לא?

קרן טרנר: היא כן מקויימת לפי ההתחייבות.

קרן טרנר: היא פשוט לא כמו שהיא הוצגה.

קרן טרנר: ההתחייבות היא בקווים- - -

יואל חסון: מהי החלטת הממשלה?

יואל חסון: את באמצע רשות הדיבור שלי, ואעשה איתך שיחת פינג-פונג עכשיו - בסדר?

רוברט אילטוב: לא, אל תעשה פינג-פונג.

יואל חסון: למה?

יואל חסון: זו רשות הדיבור שלי.

יואל חסון: היא מסייעת להעצמת הדיון.

יואל חסון: אני באמת מבקש לדעת זאת.

יואל חסון: תסבירי את העניין הזה, כי הטענות של חיים רומנו חמורות.

קרן טרנר: אשמח לעשות זאת בשתי דקות.

קרן טרנר: ב-27 בינואר התקבלה החלטת ממשלה להעלות את הוצאות הביטחון מ-50% ל-80%.

קרן טרנר: בהחלטה זו חסרו מספר דברים.

בועז חטיבה: למה לא ל-100%?

בועז חטיבה: הוועדה המקצועית קבעה.

יואל חסון: עזוב זאת לרגע.

יואל חסון: הוחלט על 80% - שיקיימו את ה-80%, ונעבור ל-100%.

קרן טרנר: אחד הדברים שחסרו בהחלטת הממשלה הוא מקור תקציבי.

סטס מיסז'ניקוב: דרך אגב, איזו ממשלה?

סטס מיסז'ניקוב: האם זו הממשלה הזאת?

קרן טרנר: כן.

קרן טרנר: זה היה ב-27 בינואר שנת 2008.

קרן טרנר: לאחר מכן, במסגרת התכנית הכלכלית - - -

חיים רומנו: האם אפשר לשאול שאלת ביניים?

קרן טרנר: לא סיימתי.

קרן טרנר: אולי בסוף אני לא אַטעה?

חיים רומנו: זה חשוב.

חיים רומנו: אני אומר לך שכבר התחלת להטעות.

חיים רומנו: קפצת על שלב.

חיים רומנו: האם, במקביל לזה שחסרו דברים, משרד התחבורה מצד שני נתן זכויות מוביל נקוב?

חיים רומנו: --

קרן טרנר: אני מתייחסת לזה עוד מעט.

חיים רומנו: --והאם מנכ"ל משרד התחבורה בעצמו היה בראיון טלויזיוני ואמר: "החברות יקבלו את מלוא ההחלטה של הממשלה"?

קרן טרנר: במסגרת התכנית הכלכלית לשנת 2009, עברה החלטת ממשלה חדשה שאומרת דבר כזה: בהמשך להחלטת הממשלה שקידם משרד התחבורה, 80% ינתנו בקווים שנפתחו לתחרות, כיון שבמסגרת התשקיף שניתן לחברת "אל-על" ערב הפרטתה הבטיחו לחברת "אל-על" הגנות מסויימות.

קרן טרנר: איפה שמדינת ישראל פתחה קווים ובעצם ההגנה שניתנה לה לא מומשה ינתנו 80%.

קרן טרנר: אבל, ה-80% האלה מוגבלים רק עד שתנועת הנוסעים מגיעה ל-10.7 מליון, מכיון שבתשקיף נכתב שב-10.7 מליון נוסעים אנו לא מחוייבים לתת לכם כל הגנה.

יוסי לוי: האם את ראית את התשקיף הזה?

קרן טרנר: כן.

יוסי לוי: אני חתמתי עליו.

יוסי לוי: האם את ראית אותו?

יוסי לוי: האם את יודעת שהעובדים ויתרו בהפרטה על - - -

דובר: זה יושב-ראש ועד "אל-על".

קרן טרנר: הזלזול שלך- - -

יוסי לוי: זה כואב לי.

יוסי לוי: את לא אומרת את האמת.

יוסי לוי: בקטע הזה ויתרנו להנהלה.

קרן טרנר: ודאי שקראתי את התשקיף.

יוסי לוי: זה דבר שהעובדים שילמו את זה.

יוסי לוי: לא הם, אלא אנו, העובדים, שילמו.

רוברט אילטוב: יוסי, אני מבקש: אחרי חברי-הכנסת יש לך זכות דיבור.

יוסי לוי: ביקשתי לדבר.

קרן טרנר: לא סיימתי את דבריי, ואסיים עוד חצי דקה.

קרן טרנר: הזכויות עליהן ויתרה "אל-על" הן הגנה מסויימת עד שתנועת הנוסעים הבין-לאומית מגיעה ל-10.7 מליון נוסעים.

קרן טרנר: על הזכויות האלה, שעליהן ויתרה "אל-על", היא מקבלת פיצוי של 80% בקווים שכך נעשה.

קרן טרנר: שאר הקווים לא נפתחו לתחרות.

רוברט אילטוב: זה קצת לא הגיוני מה שאת אומרת, אבל הנקודה ברורה.

קרן טרנר: למה?

קרן טרנר: בשאר הקווים ההגנה על "אל-על" נמשכת, והחל מהשנה הבאה אנו לא מחוייבים להגן עליכם.

בועז חטיבה: הוצאות הביטחון בכל החברות - - -

רוברט אילטוב: אני מבקש ממךְ לסיים.

רוברט אילטוב: חבר-הכנסת יואל חסון נמצא בזכות דיבור.

רוברט אילטוב: אני מבקש לא להפריע, ומי שיפריע ייצא החוצה.

יואל חסון: את אמרת דברים מעניינים מאד, אבל מרוב עצים לא רואים את היער.

יואל חסון: בשורה התחתונה דברים לא מבוצעים ולא עובדים, וזה לא קורה.

יואל חסון: אני חושב שזה לא נאה לךְ ולא נאה לנו, ובסוף הדברים לא עובדים כפי שהם התחייבו.

יואל חסון: אי-אפשר לדרוש דרישות ביטחוניות- - -

רוברט אילטוב: אני מבקש לדבר לוועדה ולא אליה, כי נוצר רושם שאתם בדיאלוג.

יואל חסון: היא יושבת פה.

יואל חסון: האם אתה רוצה שאסתכל עליך?

יואל חסון: אני מכיר את הדרישות מהדיון הקודם.

יואל חסון: הדרישות הביטחוניות המאד רבות ונדרשות, ואין מה לעשות, שבאות לכיוון "אל-על" וחברות התעופה.

יואל חסון: היתה החלטה לגבי "אל-על" על השתתפות וזה לא מקויים, וזה נטל אמיתי על "אל-על", ובסופו של דבר, דרך אגב, זה נטל.

יואל חסון: דרך אגב, אני לא מדבר על הביטחון הסופי שכל נוסע מקבל.

בועז חטיבה: כל התעופה בישראל: "ארקיע", "אל-על" וכו'.

יואל חסון: זו כל התעופה.

יואל חסון: אמרתי "אל-על", כי התייחסתי אליה.

יואל חסון: אבל, זו בוודאי כל התעופה.

עתניאל שנלר: יש הבדל בין "אל-על" לשאר.

יואל חסון: בדיוק.

יואל חסון: היועץ שלי לענייני תחבורה אומר שיש הבדל.

עתניאל שנלר: אם יש תחרות המשק חופשי והשמים פתוחים בהקשר הזה, ואם היה ל"אל-על" קו בלעדי, היא טסה ללונדון.

עתניאל שנלר: נקודה.

עתניאל שנלר: אתה פותח את זה.

רוברט אילטוב: חבר-הכנסת עתניאל שנלר, אני מבקש לא להפריע לחבר-הכנסת יואל חסון.

בועז חטיבה: אני חושב שנפלו אי דיוקים בדבריו של מר שנלר, אם יורשה לי לתקן.

יואל חסון: אתה תתקן אותו אחר כך.

יואל חסון: לגופו של עניין, לדיון הזה שדיברנו על נושא האגרות: גם לגבי הגעת הנוסעים וגם לגבי אגרות חברות התעופה.

יואל חסון: בסופו של דבר, לדעתי, דוקא אנו, חברי-הכנסת, שחקני המשנה בעניין הזה.

יואל חסון: תפקידנו לוודא שאתם לא הולכים רחוק מדי גם כלפי האזרח וגם כלפי הצרכן, יותר נכון, וגם כלפי חברות התעופה.

יואל חסון: לדעתי, אנו צריכים להיות המאזנים כאן ולוודא שאתם ביניכם לא משתוללים יתר על המידה וכל אחד לוקח לכיוון קיצוני מדי.

יואל חסון: לדעתי, זהו תפקידנו.

יואל חסון: לדעתי, אנו גם עושים זאת ואומרים לכם: "חבר'ה, תגיעו להסכמות ותגיעו למשהו שכולכם תצטרכו לחיות ממנו, כי בסוף אתם תלויים זה בזה ואתם עלולים להיות תלויים זה ליד זה".

משה כחלון: זה נראה לי משהו מדף המסרים של "קדימה": לא להיות ימינה ולא להיות שמאלה...

עתניאל שנלר: ב"קדימה" כתוב: הסכמה לאומית.

עתניאל שנלר: אנו מחפשים הסכמה לאומית.

יואל חסון: אנו לא הולכים לכיוונים הקיצוניים יותר.

יואל חסון: אנו לא לכודים בתוך נבחרות קיצוניות, ואנו הולכים באמת לכיוון הכללי.

יואל חסון: אנו נהיה שותפים שלכם לדבר הזה.

יואל חסון: אני חושב שבסוף אתם צריכים לחיות ביחד.

יואל חסון: אני מקבל את הצעת היושב-ראש שאולי תהיה הפסקה או איזה שהוא דיון מהיר כי אתם דיברתם.

יואל חסון: תעשו איזו שהיא הפסקה, תגיעו לנוסחא מוסכמת בשלבים, כפי שהוצגה.

יואל חסון: אנו נאשר אותה כי סביר להניח שהיא תהיה ברמה סבירה והגונה, ונתקדם קדימה.

יואל חסון: בכל אופן, אני מציע לכם שגם אנו וגם אתם נהיה כל הזמן, במיוחד בשנה הקרובה, עם יד על הדופק לגבי כל מצב השוק ושוק התעופה, כי הוא באמת במשבר והוא הראשון שנמצא במשבר.

יואל חסון: אני מסכים עם מה שאמר מנכ"ל "אל-על", ובטוח שמנכ"לי החברות האחרות מסכימים שהמטוסים מתרוקנים ופחות באים וכל זה די ברור כי מרגישים זאת.

יואל חסון: כאמור, אני מציע הפסקה של כמה דקות.

יואל חסון: שבו ביניכם, תגיעו להסכמה, ואם היא תהיה ברמה סבירה- - -

משה כחלון: מה הסכמה?

יואל חסון: על נושא ההסכמה על אגרות התעופה.

יואל חסון: על אגרות הנוסעים יש הסכמה, אבל מדובר בעיקר על אגרות התעופה.

רוברט אילטוב: חבר-הכנסת יואל חסון, אנו ניתן להם זמן, אבל עדיין לא שמענו את כל ההסתייגויות וכל מי שיש לו איזו שהיא זכות דיבור.

רוברט אילטוב: נשמע את כולם ונראה איפה הבעיות.

רוברט אילטוב: הם ילכו לדון על כל הבעיות, ואתן להם זמן סביר.

יואל חסון: שכחתי דבר חשוב.

יואל חסון: כמובן שיש לנו את היכולת, אבל אני מציע שאם לא מגיעים להסכמה - לא לקיים הצבעה בכל מחיר ובכל מצב.

רוברט אילטוב: אם לא תהיה הסכמה - אנו לא נצביע, וזה הכל.

רוברט אילטוב: הבהרתי זאת בתחילת הדיון.

יואל חסון: אני חושב, שכדאי שתהיה הסכמה ונגמור עם זה.

משה כחלון: איך תהיה הסכמה?

משה כחלון: צד שלא מעוניין לא יגיע להסכמה, וגמרתם את הדיון.

משה כחלון: האם זה לא ברור לכם?

משה כחלון: ! מה זה "לא תהיה הסכמה"?

משה כחלון: תגיד שאנו נכריע.

משה כחלון: מה אנו עושים פה?

משה כחלון: לשם מה הם צריכים כנסת?

משה כחלון: בוא ונלך, והם יגמרו ביניהם, ונלך הביתה.

יואל חסון: הכנסת זה כדי לאזן את הדברים.

רוברט אילטוב: אני אעלה את ההצעה שלי, ואם היא מקובלת - אנו נצביע.

משה כחלון: הצעה - היושב-ראש, אני חושב שצריך להפריד את הדיון.

משה כחלון: 80% מהדיון פה התנהל על הכל מלבד על אגרות תעופה.

משה כחלון: הגעתי לכאן לדיון על אגרות תעופה.

משה כחלון: יש לי הרבה כבוד והערכה לכל הגורמים במשק, לחברות התעופה הזרות, ולכולם.

משה כחלון: אבל, לא יכול להיות שאנו מגיעים שעתיים ומדברים על הכל מלבד על הנושא שלשמו התכנסנו.

משה כחלון: לגבי אגרת הנוסע, אני מבין שאפשר לומר שזה כבר מוסכם.

משה כחלון: נשאר איזו שהוא פער באגרות נחיתה.

יואל חסון: מה אמרת שמוסכם?

לאה ורון: העלאה של אגרת הנוסע.

משה כחלון: אם הבנתי נכון, נשאר פער מסויים בנושא אגרות הנחיתה.

משה כחלון: אפשר להתחיל לטפל בזה ולהתחיל להקריא את התקנות בזו אחר זו.

משה כחלון: יש פה גם לא מעט תקנות, וזה יקח לפחות שעה רק להקריאן --

אתי בנדלר: --ולשמוע את ההערות.

רוברט אילטוב: עדיין אתן זכות דיבור לחברי-הכנסת כפי שזה מקובל.

רוברט אילטוב: כל אלה שיש להם הסתייגויות יעלו אותן פה.

רוברט אילטוב: לשם כך יש דיון.

משה כחלון: לא אמרתי שלא.

משה כחלון: אני רק הצעתי נוהל דיון.

משה כחלון: אין בעיה.

משה כחלון: אני מתנצל, אבל פעם ישבתי בכסא הזה ואני מכיר את זה.

משה כחלון: במסגרת התקנות, אנו מקריאים אותן.

משה כחלון: מקריאים כל הסתייגות.

רוברט אילטוב: אנו נגיע לשלב ההסתייגויות.

רוברט אילטוב: חבר-הכנסת סטס מיסז'ניקוב, בבקשה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר-הכנסת יואל חסון בנאומו לפחות אותי הוא שיכנע שצריך להחליף את הממשלה שלא מקיימת הסכמים.

יואל חסון: האם אתה מבטיח שהממשלה שלך בטוח תקיים?

סטס מיסז'ניקוב: אמרתי שצריך להחליף את הממשלה, ולא אמרתי איזו תקיים.

סטס מיסז'ניקוב: חבר-הכנסת משה כחלון, אני מתפלא עליך.

סטס מיסז'ניקוב: כמו כל ועדות הכנסת, ועדת הכלכלה היא לא חותמת גומי שאנו צריכים להיכנס רק למיקרו.

סטס מיסז'ניקוב: אנו צריכים גם קצת להסתכל מעבר לזה.

משה כחלון: להפך.

משה כחלון: אמרתי להכריע.

משה כחלון: אתם הופכים אותה לחותמת גומי.

משה כחלון: תכריעו.

רוברט אילטוב: אנו נכריע.

רוברט אילטוב: אל תדאג.

סטס מיסז'ניקוב: אמנם אנו דנים פה בהעלאת תעריפים וכו', אבל צריך להסתכל קצת גם מעבר למה שאנו דנים, גם אם זה יקח עוד איזה 20-30 דקות.

סטס מיסז'ניקוב: אני מקבל את הצעת יושב-ראש הוועדה, חברי חבר-הכנסת רוברט אילטוב.

סטס מיסז'ניקוב: לדעתי, זו פשרה די סבירה, גם נוכח חוסר קיום של התחייבות הממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: דרך אגב, אני לא יודע מי מדבר פה.

סטס מיסז'ניקוב: כמו תמיד, הממשלה מדברת פה בכמה שפות: גם משרד התחבורה, גם משרד האוצר.

סטס מיסז'ניקוב: כמו תמיד, הם לא כל כך מתואמים ביניהם.

גדעון סיטרמן: מתואמים.

חיים רומנו: בנושא הביטחון?

רוברט אילטוב: וזאת, בנקודה ספציפית זו.

סטס מיסז'ניקוב: אני מדבר על האגרות.

סטס מיסז'ניקוב: אתם לא לגמרי מתואמים.

גדעון סיטרמן: אתם עוזרים לנו לתאם.

סטס מיסז'ניקוב: גדעון סיטרמן, אני מבטיח לך שאני יודע על מה אני מדבר, כשאני מדבר על כך שאינכם מתואמים ביניכם.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להגיד כמה מלים במאקרו.

סטס מיסז'ניקוב: זה מזכיר לי את הדיון שקיימנו בשבוע שעבר על העלאת תעריפי המים.

סטס מיסז'ניקוב: נציב מועצת המים, אורי שני, הציג פרוייקט ענק בעלות של 17 מיליארד שקל בפרישה של חמש שנים להקים תחנות התפלת מים, כי יש מחסור במים.

סטס מיסז'ניקוב: עד אז, כשיימצאו במשק 15-17 מיליארד שקל, צריך להעלות דחוף את תעריפי המים ולהפיל זאת על הצרכנים, על תעשיות, גם על מלונאות, על חקלאים וגם על הכל.

סטס מיסז'ניקוב: וזאת, עד שיימצאו 17 מיליארד שקל.

סטס מיסז'ניקוב: גדעון סיטרמן, אני שואל אותך: שנינו היינו בכנס באילת, ולא הפסקתי להתרשם מנאומך.

סטס מיסז'ניקוב: כיו"ר ועדת הכספים לפני כמה חודשים, במשך שנה וחצי שמרתי על מסגרת תקציבית של גרעון של 1% ושל הוצאה ציבורית 1.7%.

סטס מיסז'ניקוב: בשביל מה עשינו את זה?

סטס מיסז'ניקוב: - כדי שלא נאבד את דירוג האשראי שלנו, כדי שניכנס ל-OECD, כדי שיוזרמו לכאן השקעות וכדי שיוזרם הון מהמדינות ויושקעו בפרוייקטים תשתיתיים.

סטס מיסז'ניקוב: כלומר, שזה לא ייפול רק על תקציב המדינה, ובטח ובטח שזה לא ייפול על כתפי האזרחים והחברות במיוחד בימים אלה של המשבר הכלכלי הענק.

סטס מיסז'ניקוב: ביקרתי כמה פעמים ברשות שדות התעופה אצל עובדיה עלי וקובי מור, והם עושים עבודה נהדרת.

סטס מיסז'ניקוב: כל הדברים שהם מדברים עליהם הם must: ביטחון, השקעה במגדל פיקוח וגם השקעה בהרחבת מסלולים.

סטס מיסז'ניקוב: אבל, למה זה צריך ליפול על חברות התעופה ועל האזרחים?

סטס מיסז'ניקוב: גדעון סיטרמן, אתמול בוועדת הכספים אנו אישרנו 21 מיליארד שקל למה שנקרא: האצת המשק.

סטס מיסז'ניקוב: יש שם הרבה מאד פיתוח כבישים ששייכים למשרד התחבורה.

סטס מיסז'ניקוב: אין שם מלה אחת על התשתיות שקשורות לנתב"ג.

רוברט אילטוב: אולי זה גם מסלול?

סטס מיסז'ניקוב: לצערי, זה מסלול לרכב ולא לתעופה.

סטס מיסז'ניקוב: אין שם מלה אחת שקשורה לפיתוח נתב"ג וכל מה שקשור לנתב"ג: ביטחון, מסלול ומגדל פיקוח.

סטס מיסז'ניקוב: אין שם מלה אחת שקשורה להתפלת המים.

סטס מיסז'ניקוב: אין שם מלה אחת שקשורה לפיתוח שדה-תעופה באילת, הרחבת שדה-תעופה באילת, שדרך אגב זה אסון.

סטס מיסז'ניקוב: מי שטס מאילת בימי חמישי יודע שזה פשוט אסון, וזה חלון הראווה שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: גם נתב"ג, גם אילת, גם מחניים, גם עובדה - כל הדברים האלה הם חלון ראווה של הכלכלה שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: זו התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: בזה אנו צריכים להיות טובים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מתפלא עליך, כיון שאני מכיר אותך כאיש ביצוע וראיתי ושמעתי את הרצאתך באילת על הפרוייקטים של B.O.T ועל P.F.I.

סטס מיסז'ניקוב: למה לא למשוך אותם עכשיו להשקיע בכל הדברים האלה ולהטיל את העלאת התעריפים על חברות התעופה, על "אל-על", על החברות האחרות, על האזרחים וכך הלאה?

סטס מיסז'ניקוב: אם אין ברירה עכשיו, מכיון שאנו לא יכולים עכשיו להביא את ההשקעות האלה - ואני מתכוון: ברגע זה - אלא אולי קצת בעתיד, אז אני מציע לקבל את ההצעה של היושב-ראש, למרות שהיא כאובה אולי לרשות שדות התעופה.

סטס מיסז'ניקוב: מה לעשות, זו הפשרה.

רוברט אילטוב: זו הכרעה.

רוברט אילטוב: זו עדיין לא פשרה.

סטס מיסז'ניקוב: בסדר.

סטס מיסז'ניקוב: היא כאובה באותה מידה גם ל"אל-על" וגם לחברות האחרות.

סטס מיסז'ניקוב: אני מציע להכריע ולהתפזר, ולתת לחבר-הכנסת יואל חסון סוף-סוף לנצח בפריימריז ב"קדימה" וגם לחבר-הכנסת עתניאל שנלר.

רוברט אילטוב: האם מישהו מחברי-הכנסת עוד רוצה להתייחס?

משה כחלון: תומכים בהצעתךָ.

רוברט אילטוב: יוסי לוי, מוועד עובדי "אל-על", בבקשה.

יוסי לוי: תודה רבה ליושב-ראש על רשות הדיבור.

יוסי לוי: אני מקווה שאני לפחות עומד פה ומייצג לא רק את עובדי "אל-על", 6,000 משפחות של שכירים, אלא אני מייצג גם את השכירים של החברות הזרות וגם את השכירים שעובדים אצל הסוכנים.

יוסי לוי: זה לא יעזור.

יוסי לוי: זה ייפול עלינו, העובדים.

יוסי לוי: זה לא יעזור לך.

יוסי לוי: אתה יכול לדבר מהיום עד מחר בתיאוריה.

יוסי לוי: זה ייפול עלינו.

יוסי לוי: עשיתי עכשיו הסכם עבודה לארבע שנים, ואני לא מקבל גרוש מחברת "אל-על", והמנכ"ל יגיד לך את זה.

יוסי לוי: למה?

יוסי לוי: אני רוצה להתקיים.

יוסי לוי: מה אתם באים ועושים?

יוסי לוי: רוצים לתת לרשות שדות התעופה.

יוסי לוי: מה יגיד לי המנכ"ל מחר?

יוסי לוי: "בוא ונפתח חזרה את ההסכם, אדוני.

יוסי לוי: אני רוצה לפטר 500 איש.

יוסי לוי: למה?

יוסי לוי: אני צריך לשלם לרשות שדות התעופה עוד 40 מליון דולר".

יוסי לוי: מה אגיד לו? "לא נכון"?

יוסי לוי: אני אגיד לו: "בבקשה.

יוסי לוי: אתה חייב.

יוסי לוי: אחרת, 'אל-על' תתמוטט.

יוסי לוי: אותו דבר 'ישראייר' תתמוטט".

דובר: האם אתה רוצה שהעובדים של הרשות ילכו הביתה?

יוסי לוי: לא.

יוסי לוי: אני לא מדבר על הרשות.

דובר: יוסי, גם אני יודע לדבר בדמגוגיה.

דובר: אני יכול לדבר יותר טוב ממך.

יוסי לוי: אני אדבר גם על הרשות.

דובר: אבל, תעזוב.

דובר: גם אנו עובדים.

יוסי לוי: האם הכסף שייך לרשות, לעובדים?

יוסי לוי: - אני אתן.

רוברט אילטוב: אני מבקש לא להפריע לו.

יוסי לוי: אם הכסף הזה שייך לעובדים של הרשות, אני מכריז פה שאני נותן כסף.

דובר: - - -

רוברט אילטוב: תרגיעו אותו שם.

רוברט אילטוב: תרגיעו אותו בבקשה.

רוברט אילטוב: יוסי לוי, בבקשה תדבר לוועדה.

רוברט אילטוב: אני מבקש להוריד את הטונים.

רוברט אילטוב: נשמע אותך עד המלה האחרונה.

רוברט אילטוב: אני מבקש לא להיכנס לויכוחים.

רוברט אילטוב: עשינו דיון די רחב בנושא הזה, ונשמע גם אותך באופן מלא.

יוסי לוי: אני מתייחס רק לאגרות חברות תעופה ולא לאגרות נוסעים שזה לא מעניין אותי.

יוסי לוי: אגרות נוסעים - גם אני משלם וזה בסדר.

יוסי לוי: אני מדבר על אגרות חברות תעופה, וזה מה שמעניין אותי.

יוסי לוי: את זה באתי לשמוע.

יוסי לוי: אני מסכים עם חבר-הכנסת כחלון.

יוסי לוי: אני מדבר רק על אגרות.

יוסי לוי: אני יודע איפה הבור שיהיה לי כעובד - באגרות האלה.

יוסי לוי: היום "אל-על" משלמת 20 מליון דולר, ומחר היא תצטרך לשלם 30 מליון דולר.

יוסי לוי: אם הכסף ש"אל-אל" צריכה לשלם לאגרות ילך לעובדי רשות שדות התעופה, אני אומר לך שאני בעד, אבל זה לא הולך לזה.

יוסי לוי: מה אמר לי אדוני?

יוסי לוי: - זה הולך למגדל פיקוח.

יוסי לוי: אני רוצה לומר לך שבכל ניו-יורק, בשדה-התעופה קנדי, יש מגדל פיקוח אחד.

יוסי לוי: האם אתה יודע כמה יש בשדה-התעופה?

יוסי לוי: - היום יש שלושה ורוצים עוד אחד.

יוסי לוי: למה?

יוסי לוי: אנו כמו בניו-יורק.

יוסי לוי: בניו-יורק יש אחד.

יוסי לוי: היום, יש שלושה: בנו שניים חדשים, ויש עוד אחד שהוא הישן.

יוסי לוי: לכן, אם הם רוצים כסף לעובדים, שיבואו ויגידו.

יוסי לוי: אני, כיושב-ראש ועד "אל-על", אומר להנהלת "אל-על": "תשלמו 20 מליון.

יוסי לוי: תנו כסף לעובדים של הרשות.

יוסי לוי: אני בעד".

יוסי לוי: אבל, לא לקחת את הכסף ולגמור את "אל-על" ואת חברות התעופה הזרות.

יוסי לוי: זה שהם רוצים לעשות עבודות בטיחות - האם אנו לא גרים במדינת ישראל?

יוסי לוי: ! האם אנו זרים?! האם כל החברות האלה צריכות לממן לי את הבטיחות של המדינה הזאת?

יוסי לוי: ! מחר יגידו לנו: "אנו טסים מעל הים.

יוסי לוי: נשים טילים בחוף ראשון שלא ייכנסו".

יוסי לוי: לכן, אני אומר:

יוסי לוי: יכול להיות מה שאתה הצעת ויכול להיות שצריך נושא בטיחות, היות ובאמת צריכים בטיחות בשדה.

יוסי לוי: השדה פרוץ, וצריכים זאת.

יוסי לוי: אבל, אין להפיל את הכל על העובדים.

יוסי לוי: אני אומר לך: זה רק עובדים ולא הנהלות.

יוסי לוי: תאמין לי שזה לא מעניין את הבעלים של "אל-על".

רוברט אילטוב: לפי מה שאני מתרשם, אתה בטח לא תיתן להם לפגוע בְּעובדים.

יוסי לוי: אין לי ברירה.

יוסי לוי: המנכ"ל יגיד לי: "חתמת על הסכם.

יוסי לוי: אני לא יכול לעבוד.

יוסי לוי: יש לי הפסד.

יוסי לוי: במקום 20 מליון שקל יש לי 40 מליון.

יוסי לוי: בוא ונפתח את ההסכם החדש".

יוסי לוי: האם אגיד לו "לא"?

יוסי לוי: !

רוברט אילטוב: לפי המצב הכלכלי היום, הוא יבוא גם לממשלה לבקש כסף בעוד חצי שנה.

רוברט אילטוב: אבל, זו לא רק בעיה של "אל-על", אלא זו בעיה של כולם.

אבי פרידמן: לא תוך חצי שנה אלא פחות.

רוברט אילטוב: דיברתי על "אל-על".

אבי פרידמן: כולם.

יוסי לוי: הגברת מהאוצר, וסליחה שאתבטא כך, כנראה שהיא לא - - -

קרן טרנר: אל תתבטא כך.

קרן טרנר: אם אתה מתנצל מראש, בוא ותתבטא בצורה מכובדת כלפי.

דובר: שמה: קרן טרנר.

יוסי לוי: גברת קרן, סליחה, אני מתנצל.

יוסי לוי: יש לי הערה קטנה לגברת קרן.

יוסי לוי: אנו, העובדים, עשינו הסכם עם ממשלת ישראל, בשיתוף פעולה עם ההנהלה, והסכמנו לעשות רשת ביטחון לעובדים למשך תקופה שייכנסו למדינת ישראל 10.7 מליון נוסעים.

יוסי לוי: הסכמנו לעשות הפרטה שקטה.

יוסי לוי: אף אחד לא שמע שהיתה הפרטה ב"אל-על", כי רצינו.

יוסי לוי: חשבנו שזה מתבקש, שאי-אפשר לעמוד בזה ושצריכים לעשות את זה.

יוסי לוי: באים היום, וגנבו את הסעיף שאנו עשינו עם ממשלת ישראל, ובמקרה ליברמן היה שר התחבורה והיה בסדר, וככה ב'עוונטה' גנבו לנו.

יוסי לוי: איפה זה?

יוסי לוי: מה ההפקרות הזאת?

רוברט אילטוב: אני מקווה שזה נרשם בפרוטוקול.

דובר: מי זה?

דובר: תדייק.

יוסי לוי: לא יודע.

יוסי לוי: גברת קרן, לצערי, אני אומר לךְ שאני מכיר את ההסכם של ההפרטה שלנו מלה-מלה, ואני יודע איפה דפקו אותנו ואיפה - לא.

יוסי לוי: הכסף ל-10.7 מליון נוסעים היה צריך ל היות, ועד היום עדיין לא הגיעו ל-10.7 מליון נוסעים.

יוסי לוי: הגיעו להסכם: "לא נגיע למספר הזה - תתנו את הביטחון".

יוסי לוי: תתנו את הביטחון.

יוסי לוי: אל תפילו זאת אחד על השני.

יוסי לוי: זו אותה ממשלה.

יוסי לוי: תודה רבה.

קרן טרנר: אני מסכימה איתךָ.

רוברט אילטוב: אני מבקש את התייחסות משרד התיירות.

פיני שני: אני פיני שני, ראש אגף חו"ל במשרד התיירות.

פיני שני: עמדתנו דומה מאד לעמדות חברות התעופה במקרה הזה.

פיני שני: צריך לזכור שכל העלאת אגרה מסוג כלשהו בסוף מתגלגלת לתייר.

פיני שני: יכולתנו לקדם את מדינת ישראל כתייר תיירותי נפגעת.

גדעון סיטרמן: הממשלה החליטה.

גדעון סיטרמן: אני מציע לסמנכ"ל- - -

דובר: יש פה גם פּה שלישי.

גדעון סיטרמן: כנראה הוא לא מכיר את הכללים - - -

רוברט אילטוב: יכול להיות שהוא לא מכיר.

רוברט אילטוב: אתן לו את רשות הדיבור.

גדעון סיטרמן: תן לו, ורק שיידע.

רוברט אילטוב: הוא עדיין יכול להגיד את העמדה שלו.

לאה ורון: הדעה המקצועית.

רוברט אילטוב: הדעה המקצועית.

רוברט אילטוב: אתם יכולים לפעול בְּממשלה - - -

גדעון סיטרמן: הוא חייב להביע את דעתו באמצעות- - -

עתניאל שנלר: הוא רצה להגיד בסוף: יחד עם זאת, משום שהיתה החלטת ממשלה לתמוך, אני תומך.

עתניאל שנלר: תנו לו לגמור את זה.

עתניאל שנלר: הוא הולך להגיד את זה.

רוברט אילטוב: אני מבקש מהממשלה לא להפריע לי יותר לנהל את הישיבה הזאת.

פיני שני: לעניין הדוגמא שהביא חבר-הכנסת שנלר על הגידול מרוסיה, חלק גדול מגידול זה מגיע לשדה-התעופה עובדה היום שם השירות לא מהמשופרים שיש.

פיני שני: אני מניח שאם היינו מסוגלים להוריד את המחיר בעוד כמה דולרים על כל חבילה לעומת העלאת השירות במקרה הזה, האטרקטיביות שלנו היתה גדלה.

פיני שני: במקרה ויגיעו פה לפשרה, כמובן שלא נתנגד.

רוברט אילטוב: האם יש עוד שאלות או הבהרות?

גדעון שניר: אני גדעון שניר, סמנכ"ל במשרד התיירות.

גדעון שניר: אנו מחוייבים, כמובן, להחלטת הממשלה, ורק צריך לזכור, כי שציין היושב-ראש, שההחלטה התקבלה ביוני וכולנו יודעים מה קרה מאז.

גדעון שניר: להטיל היום מטלה או נטל כזה כבד על חברות התעופה במכה אחת, כאשר בסך-הכל ההשקעות תיפרשנה לכל כך הרבה שנים, נראה לנו לא מתאים לנקודת הזמן הזאת.

גדעון שניר: תחליט הוועדה מה שתחליט.

רוברט אילטוב: כן, אנו נקבל הכרעה היום.

רוברט אילטוב: קובי זוסמן, מנכ"ל יאט"א, בבקשה.

קובי זוסמן: פחות או יותר כל מה שנאמר כבר זה מה שאני רוצה לחדד, אבל שוב יש את המצגת שמונחת לפניכם ומה שאמרו חבריי, מנהלי חברות התעופה.

קובי זוסמן: יאט"א מייצגת 95% מחברות התעופה הסדירות בעולם.

קובי זוסמן: יש ארבע חברות תעופה יאט"איות ישראליות.

קובי זוסמן: יש למעלה מ-40 חברות תעופה יאט"איות שפועלות בנתב"ג.

קובי זוסמן: עיקרי המצגת הזאת מצביעים על כך שהתעופה נמצאת במשבר החמור ביותר שלה ב-50 השנים האחרונות.

קובי זוסמן: אזכיר לכם שמחירי הדלק בשנה האחרונה היו מטורפים עד כדי פגיעה אנושה בחברות תעופה.

קובי זוסמן: 40 חברות תעופה פשטו את הרגל בחצי השנה האחרונה, ולדעתנו, כאנשי מקצוע בתחום התעופה, זה רק קצה הקרחון.

קובי זוסמן: אנו נראה עוד בהמשך פשיטות רגל של חברות תעופה בקנה-מידה עולמי.

קובי זוסמן: אין ספק שעכשיו יש משבר וביקוש עצום, ויעידו על זה גם מנהלי חברות התעופה שנמצאים פה.

קובי זוסמן: אין לי שום ספק, ולנו כארגון התעופה העולמי, שוהיה והאגרות יוחלו כמו שמוצע פה ע"י רש"ת, בסופו של יום יהיו הרבה פחות חברות תעופה זרות - ואני לא יודע לגבי הישראליות - הקיבולת שמופנית למדינת ישראל פשוט תרד.

קובי זוסמן: נתב"ג הוא שדה יקר מאד לחברות הזרות, כמו שכבר דובר כאן רבות, בכל קנה-מידה עולמי, והפגיעה תהיה אנושה.

קובי זוסמן: הפגיעה בחברות התעופה גם כך מאד אנושה, והתעופה נמצאת במשבר חמור.

קובי זוסמן: אני יכול להצטרף גם לדעת יושב-ראש ועד עובדי "אל-על".

קובי זוסמן: בסופו של דבר, זה יפגע בְּאנשים ובמקורות פרנסה.

קובי זוסמן: תודה.

רוברט אילטוב: תודה.

רוברט אילטוב: עמרי טלמון, מנכ"ל קלוב תעופה, בבקשה.

עמרי טלמון: קודם כל, קלוב התעופה זה לא מועדון הפיקוויקים אלא מאחד שמונה עמותות שעוסקות בכל האספקטים של התעופה הקלה הספורטיבית, שלא כולן לקוחות של רשות שדות התעופה.

עמרי טלמון: בסך-הכל מדובר על כ-3,000 איש וכמה מאות כלי טיס.

עמרי טלמון: הערה לעניין הקטגוריות - הורדת ישראל מקטגוריה-1 לקטגוריה-2 איננה תלויה במסלול 21 וגם לא במגדל, אלא בראש ובראשונה ובעיקר, ואני לא יודע להגיד 99% או 95%, בהתנהלות הרגולטור במדינת ישראל, וזו לא רשות שדות התעופה.

עמרי טלמון: כלומר, אין שום קשר בין האגרות פה לבין הקטגוריות.

עמרי טלמון: צריך שזה יהיה ברור.

עמרי טלמון: אני מניח שמר מור לא יחלוק על זה.

2524: אדוני, זה לא מדוייק.

2524: אדוני הסתמך על כך שרשות שדות התעופה מבצעת את כל הפרוייקטים האלה, ולכן הוא לא התייחס לעניין הזה והתייחס רק לרת"א.

2524: זה לא לגמרי מדוייק.

2524: אם רשות שדות התעופה לא תתחייב, הוא יוריד בגלל רשות שדות התעופה.

עמרי טלמון: בינתיים, הוא מוריד בגלל רת"א.

רוברט אילטוב: עובדיה עלי, חכה עד שהוא יסיים ותרשום לך את הדברים.

2524: לא צריך.

2524: זו הערה קטנה.

עמרי טלמון: אין דבר.

עמרי טלמון: הערות קטנות בונות case גדול.

2524: אני כבר ישבתי כאן לפני 30 שנה בנושא הזה.

רוברט אילטוב: האם אתה רוצה לשבת בכסא הזה שוב?

2524: ישבתי.

2524: אני לא רוצה.

רוברט אילטוב: אם כך, אל תפריע לי.

עמרי טלמון: מאז שאני בעסקי תעופה, שזה אצלי יותר נגיד hobby, אבל זה כך כ-40 שנה, זו פעם ראשונה בהסטוריה --

רוברט אילטוב: בלי שיהיה שקט, לא אמשיך.

עמרי טלמון: --שיכולנו להתחיל דו-שיח עם אחד הספקים שלנו, שזה רשות שדות התעופה, ודו-השיח הזה התקיים לפני עשרה ימים.

עמרי טלמון: לא נכחתי שם מסיבות אישיות, אבל היינו מיוצגים שם, ושם הצגנו את המצב העגום ביותר של מגזר התעופה הכללית והספורטיבית הנמצא בדעיכה לא רק שלושה חודשים בגלל המצב הכלכלי אלא מזה שמונה שנים, כאשר מצד אחד יש ירידה בכמות הטיסות ומצד שני כפועל יוצא מזה יש עליה במספר התאונות.

עמרי טלמון: נראה שהתהליך הזה נמשך.

עמרי טלמון: אנו רוצים לסובב אותו 180 מעלות: להתחיל להגדיל את מספר הטיסות ולשפר את הבטיחות שאיננה תלויה במסלול 21 או מגדל בן-גוריון כי בשדה הזה אנו כמעט לא משתמשים.

עתניאל שנלר: במה זה תלוי, אם מותר לשאול?

עמרי טלמון: זה תלוי בכמה דברים שאחד מהם הוא הצד הכלכלי.

עתניאל שנלר: מינהל התעופה האזרחי באגרות שלה, בהכשרות - - -

עמרי טלמון: גם, ועל זה דיברנו ועוד נדבר.

עמרי טלמון: מדובר גם באגרות של רשות שדות התעופה שכמובן יכולה לשלוט רק בזה.

עמרי טלמון: אבל, זה לא רק האגרות.

עמרי טלמון: יש שם גם issue של דלק וכיוצ"ב.

עמרי טלמון: הצגנו את הנושא במלואו לרשות שדות התעופה, ובתגובה שמחתי לשמוע שהם ייכנסו איתנו לדיון על הנושאים האלה ואם צריך יתקנו את התקנה.

עמרי טלמון: ראשית, אני מברך על זה.

עמרי טלמון: שנית, אני אומר את דבריי כדי לומר שכמו שזה מנוסח היום, הואיל ויושב-הראש רוצה לדעת מי בעד ומי נגד, אנו לא מסכימים אלא אנו מקווים שבאמת רשות שדות התעופה בעגלה ובזמן קריב תיתן לנו את האפשרות להיכנס לדיון בפרטים ואולי זה יגיע לשולחן הוועדה.

עמרי טלמון: אני מקווה כך.

עתניאל שנלר: יש את עניין התעריפים של ההכשרות וההסמכות.

עמרי טלמון: העניין די מסובך.

עמרי טלמון: בדיון שהיה על אגרות רת"א הצגתי שני רשיונות שיש לי למי שהיה נוכח שם: רשיון טיס ישראלי ורשיון טיס אמריקאי, שהם זהים בדיוק.

עמרי טלמון: הראשון האמריקאי איננו מסתמך על הרשיון הישראלי.

עמרי טלמון: עשיתי שם את כל הבחינות, ויש לי רשיון טיס: stand alone -full privilege.

עמרי טלמון: להחזיק את הרשיון הישראלי עולה לי 2,000 שקל בשנה, וזאת רק לפרנס את הרשיון כדי שיהיה בתוקף, ואילו הרשיון האמריקאי עולה לי אפס.

עתניאל שנלר: כולל תחזוקת ההגדרים שיש לך.

עמרי טלמון: הכל.

עמרי טלמון: זה עולה לי אפס.

עמרי טלמון: פעם ראשונה שזה עלה לי 1.5 דולרים זה כשהם ביקשו להחליפו לכרטיס פלסטיק.

עתניאל שנלר: האם בארצות-הברית לא צריך לעשות כל שנה חידוש טסט נניח להגדר מכשירים?

עמרי טלמון: חס וחלילה.

עמרי טלמון: אתה צריך לשמור על currency אבל לא במובן של מטבע אלא במובן של שכיחות הטיסה שלך.

עמרי טלמון: אתה צריך להראות נסיון מסויים בששת החודשים האחרונים, ואז ההגדר בתוקף.

עמרי טלמון: אם לא טסת, זה דבר אחר.

עתניאל שנלר: האם גם מסחרי לא צריך לחדש הגדרים?

עמרי טלמון: גם מסחרי.

עמרי טלמון: אני הולך לענות על שאלתךָ הבאה: רמת הבטיחות בטיסה בארצות-הברית היא פי ארבעה יותר טובה מהרמה בארץ, והיא הולכת ומשתפרת ואצלנו היא הולכת ומתקלקלת.

עמרי טלמון: זה ההבדל.

עמרי טלמון: זה מה שאומרים: vive la difference.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: עובדיה עלי, בבקשה.

2524: רק כדי שיהיה לך ולחברי-הכנסת כאן מושג על מה האדון דיבר, אני רוצה לומר שמטוס משלם 5,000 שקל לחניה לשנה.

2524: אני רוצה לראות מה יהיה בגן העיר; אתה לא תחנה מכונית חודש ב-5,000 שקל.

2524: זהו התשלום הגדול שהם משלמים.

2524: תקבלו קצת מושג.

רוברט אילטוב: הנקודה ברורה.

רוברט אילטוב: האם יש עוד מישהו שרוצה להעלות משהו לדיון?

גדעון סיטרמן: אדוני היושב-ראש, לגבי שדות-התעופה אילת, עובדה ושדה-דב, אנו, בהחלט, חושבים: ההערה, שנאמרה על ידך והמלצתך, מתקבלת, ואנו מציעים להשוות זאת לאגרת הנוסע הנמוכה של 10 דולר במקום 11.58 דולר.

גדעון סיטרמן: ייכתב: "שדה התעופה אילת ושדות אחרים", כי אנו לא מציינים את עובדה ושדה-דב בגלל שהם עדיין שדות צבאיים.

גדעון סיטרמן: זה דבר שאנו חושבים שיעזור.

גדעון סיטרמן: יש הערה נוספת בעניין אגרות הנוסע לגבי חברות בין-לאומיות.

רוברט אילטוב: אני מבקש את התייחסותך, שתירשם בפרוטוקול, גם לחברת קא"ל בנושא התובלה.

גדעון סיטרמן: לגבי חברת קא"ל - לא חברת קא"ל באופן ספציפי - יש בתקנות סעיף שנותן מראש הנחה של 20%.

גדעון סיטרמן: יש אגרה מוקטנת לבעל כלי טיס של מטען, ואת זה אנו לא רוצים לשנות.

גדעון סיטרמן: כלומר, ההנחה הזאת תישאר בעינה על האגרות שיתקבלו פה.

גדעון סיטרמן: לכן, הביטוי הזה של נתינת עזרה למטענים כבר נכנס בפנים בתוך האגרות, ובתיקונים האלה אנו לא מתכוונים לשנות את זה.

גדי טפר: מה עם חברות התעופה הפנים-ארציות?

גדעון סיטרמן: אנו לא משנים כרגע.

גדעון סיטרמן: בנושא הזה אני מציע שיהיה דיון.

גדעון סיטרמן: אנו ביקשנו לקבל נייר מחברת "ארקיע".

גדעון סיטרמן: אנו מדברים על האגרות.

גדעון סיטרמן: בגלל שיש ראייה כוללת, גם האוצר וגם אנו רוצים לקיים דיון עם חברות "ארקיע" ו"ישראייר" שמטיסות את הטיסות הפנים-ארציות, וזה צריך להיעשות בדיון נפרד.

גדעון סיטרמן: החלק הארי של הדיון פה התמקד בנושא הוצאות הביטחון.

גדעון סיטרמן: על זה אני רק רוצה להגיד שנושא הוצאות הביטחון ראוי לדיון נפרד.

רוברט אילטוב: אני, כמובן, רשמתי לעצמי להעלות את הנושא לדיון בוועדת הכלכלה.

רוברט אילטוב: אנו נגיש בקשה ליושבת-ראש הכנסת לגבי הנושא הזה, ונקיים דיון כמובן עוד לפני הבחירות.

אתי בנדלר: הבהרה - יש תקנות שמתייחסות ספציפית לאגרות נחיתה פנים-ארציות בטיסות פנים-ארציות.

גדעון סיטרמן: את אלה אנו לא רוצים לשנות.

אתי בנדלר: האם אתה עומד על בקשתך להעלות זאת בשיעור המוצע?

דובר: כן.

אתי בנדלר: אם כך, מהי המשמעות של זה שיתקיים דיון נוסף?

גדעון סיטרמן: לא.

גדעון סיטרמן: יהיה דיון בינינו.

גדעון סיטרמן: זה לא קשור לכרגע.

אתי בנדלר: כלומר, אומרים: "אנו מבקשים את ההעלאה, וחוץ מזה אנו גם נדבר בלי...".

אתי בנדלר: חברי-הכנסת תצריכים להבין שזו המשמעות.

קרן טרנר: תיקון אחד קטן לדברי חיים רומנו - אין כל בעיה תקציבית הנוגעת לרשות התעופה האזרחית.

קרן טרנר: אנו תקצבנו באופן מלא, וזה ממש לא על שולחנו של האוצר.

חיים רומנו: לא הבנתי את זה.

קרן טרנר: אני יודעת שזה מאד פופולרי.

קרן טרנר: זה נאמר בהתייחס להערה שלך קודם לכן על רשות התעופה האזרחית על כך שאנו לא מתקצבים.

קרן טרנר: אין בעיה תקציבית.

חיים רומנו: קטגוריה-2?

חיים רומנו: זו הטענה שהוא השמיע לרקורד.

חיים רומנו: הטענה, שהשמיע לי ראש הרשות היוצא, היא שהוא לא קיבל את האמצעים שנדרשו לו כדי לאייש את המשרות שאותן צריך לאייש כדי לייצר את הפיקוח.

חיים רומנו: אנו לא המצאנו זאת.

דובר: לא.

דובר: לא מבחינה תקציבית.

בועז חטיבה: הוא אמר את זה פה בוועדה.

חיים רומנו: יפה.

דובר: אבל, לא תקציבית.

חיים רומנו: מדובר בחוזים כאלה ואחרים עם עובדים כאלה ואחרים.

חיים רומנו: רבותי, זה מה שנאמר.

חיים רומנו: יכול להיות שזה לא נכון כמו החלטת הממשלה שהיא לא נכונה בנושא הביטחון.

חיים רומנו: אז, אני לא יודע.

קרן טרנר: - - -

רוברט אילטוב: הדיון יתחדש בשעה 13:30.

רוברט אילטוב: יש לכם זמן להגיע להסכמות.

דובר: מהי ההצעה?

רוברט אילטוב: ההצעה שאמרתי אותה בהתחלה היא: 10%: 5% בכל שנה לפי השער היציג של היום.

דובר: זה 3.85.

רוברט אילטוב: זה 3.85.

עתניאל שנלר: אם יש הסכמה, למה לא להצביע עכשיו?

רוברט אילטוב: זו ההצעה שלי.

רוברט אילטוב: אנו נצביע על זה.

רוברט אילטוב: תעשו חישובים.

רוברט אילטוב: תודה.

רוברט אילטוב: לעת עתה הישיבה נעולה.

רוברט אילטוב: (הישיבה הופסקה בשעה 13:09.

רוברט אילטוב: ) (הישיבה חודשה בשעה 13:43.

רוברט אילטוב: )

רוברט אילטוב: אני מחדש את הדיון בנוגע לתקנות, ונקריא את סעיפי התקנות ונדון עליהם אם יהיה צורך.

רוברט אילטוב: אני מבין שהגענו ברמה עקרונית לפשרה שהצעתי אותה: 10%, עם חלוקה לשני שלבים - אחד בשנה הקרובה המתחילה ובשנה הבאה התקציבית.

רוברט אילטוב: בנוגע לשער היציג, אנו מדברים על השער היציג של היום.

רוברט אילטוב: אם יהיו נקודות שאתם רוצים להעלות בנושא הזה, אשמח לשמוע אותן.

יואל חסון: אין צורך.

עתניאל שנלר: זה 3.85.

רוברט אילטוב: היום, זה 3.85.

רוברט אילטוב: אני מבקש להתחיל להקריא את התקנות.

אהוד שבתאי: שאלה ליושב-הראש - מה עמדתך בעניין הפנים-ארצי?

אהוד שבתאי: האם אתה משאיר זאת מחוץ לזה?

עתניאל שנלר: יש לי בקשה, הצעה, על זה.

עתניאל שנלר: היו היום שלושה נושאים בעייתיים שחייבים לדון עליהם, ואי-אפשר להשאירם בלי לקבוע לפחות שדנים בהם.

עתניאל שנלר: אבקש לפנות אליך, כיושב-ראש, לקיים ישיבה בגין אותם שלושה נושאים, ואולי שני נושאים, עוד לפני הבחירות, קרי לפני פברואר.

עתניאל שנלר: האחד הוא כל סוגיית התעופה הפנים-ארצית, משום שמצד אחד אי-אפשר לעצור את התהליך שהיו חייבים לקדם אותו, ומצד שני אי-אפשר לפגוע בזה.

רוברט אילטוב: אם כך, האם אתה מציע לפצל את ההצבעה בנושא הזה?

עתניאל שנלר: לא.

עתניאל שנלר: אני חוזר ואומר את הדברים באופן ברור מאד.

עתניאל שנלר: אנו נצביע היום על כל מה שצריך כי אי-אפשר לעצור את התהליך.

עתניאל שנלר: יחד עם זאת, אני מודאג מאד מהנושא הפנים-ארצי.

עתניאל שנלר: לכן, אני מבקש לקיים דיון ולדרוש מרשות שדות התעופה וממשרד התחבורה לקיים דיון מקדים ולעשות כאן דיון מסודר על התחבורה הפנים-ארצית.

עתניאל שנלר: אני רואה בזה דבר סופר-חשוב.

יואל חסון: מקובל.

עתניאל שנלר: שוב, אנו היום מצביעים על הכל וגומרים את התקנות, את שינוי התקנות.

עתניאל שנלר: הצעתי היא שאחרי שנאשר מה שיאשרו בהסכמה, נקיים שני דיונים: אחד - על הפנים-ארצי, ואחד - על נושא הביטחון שהעלו קודם לגבי ה-80%.

עתניאל שנלר: גם על זה צריך להיות דיון יסודי על מנת לעמוד במלה של משרד התחבורה, וגם אם תהיה לנו תקלה מול האוצר נתמודד מול האוצר.

עתניאל שנלר: ממשלה היא ממשלה, והיתה שם הצבעה של 13 מול 1, ואנו נקיים את החלטות הממשלה כל עוד אנו בממשלה הזאת, קרי עד ה-10 בפברואר.

עתניאל שנלר: אני מבקש באופן פורמלי לקיים דיון גם על זה וגם על הפנים-ארצי.

עתניאל שנלר: להיום אני מבקש: על בסיס מה שיש כאן כן לדון, לאשר את כל מה שיוסכם כפי שיוסכם על בסיס שער הדולר 3.85 שזה היום, ולרוץ קדימה.

אהוד שבתאי: אדוני, אם מאשרים היום העלאה של אגרות בפנים-ארצי, הוועדה תצטרך לשוב ולהתכנס כאן כדי להפחית את שיעור האגרות.

אהוד שבתאי: האם יתכן שהוועדה תחזור לזה?

רוברט אילטוב: אני מבקש לא להפריע באמצע זכות דיבור.

יואל חסון: אבל, הוא שואל שאלה חשובה.

רוברט אילטוב: עם כל הכבוד, הוא ישאל שאלה בסיום.

רוברט אילטוב: היועצת המשפטית אתי בנדלר, בבקשה.

אתי בנדלר: חבר-הכנסת שנלר, אני מבקשת להעיר להצעתך: ככל שהוועדה תחליט להצביע היום על הכל - כמובן שזו החלטתו של היושב-ראש מה הוא מעמיד להצבעה ומה לא, וזה בסדר - אם היא תצביע, אף אם תתכנס הוועדה לדון בנושא האגרות בטיסות פנים-ארציות, והדבר לא מובטח כי אנו מכירים את המנגנון שנקבע בתקופה הזאת לכינוס ועדה, משאושרו התקנות כל שתוכל הוועדה לעשות זה להמליץ.

אתי בנדלר: לא יהיו בפניה שוב תקנות.

אתי בנדלר: גם אם המלצת הוועדה תהיה להפחית את שיעורי האגרות האלה, להעלותן או להקפיאן, כל מה שהיא לא תחליט לאחר שהתקנות יאושרו, ייחתמו ויפורסמו, אין לו אלא ערך של המלצה.

עתניאל שנלר: למה?

עתניאל שנלר: כי השר לא יכול להגיש תקנות חדשות?

אתי בנדלר: ירצה - יגיש, ולא ירצה - לא יגיש.

אתי בנדלר: זה כבר לא עומד בפני הוועדה.

אברהם מיכאלי: מה שאת ממליצה כרגע זה לא לאשר.

אתי בנדלר: אני לא ממליצה.

אתי בנדלר: את המסקנות תסיקו לבד.

אברהם מיכאלי: מבחינה משפטית.

אתי בנדלר: אם הוועדה רוצה שהיא תוכל להמשיך לדון בנושא הזה- - -

רוברט אילטוב: מר סיטרמן, אם לא הגעתם להסדר, אעלה את הנושא להצבעה, וחברי-הכנסת יכריעו בנושא הזה לפיצול הנושא.

רוברט אילטוב: אם אתם רוצים עוד דקה לדבר בצד עד שנתחיל להקריא, אשמח מאד.

גדעון סיטרמן: אני לא מנהל משא ומתן עם חברות מסחריות על-פי בקשת ועדות כנסת.

גדעון סיטרמן: אני מציע להתייחס ברצינות.

רוברט אילטוב: אם כך, אין בעיה.

רוברט אילטוב: לא צריך.

רוברט אילטוב: אנו נכריע בנושא הזה.

גדעון סיטרמן: תכריעו בעניין.

יואל חסון: מה עמדת הרשות בעניין?

רוברט אילטוב: אני רק רוצה להזכיר לך שלפני זה כן ניהלת משא ומתן, אבל לא משנה.

גדעון סיטרמן: לא עם חברות תעופה כאן, כאשר מנסים דרך מהלך כזה להכריח לקבל את העמדה הזאת.

רוברט אילטוב: הם העלו את הנושא בוועדה באופן רגיל, ואין בעיה לדון עליו.

רוברט אילטוב: זו ועדת הכלכלה לצורך העניין.

גדעון סיטרמן: מכיון שמשרד התחבורה צריך לעשות על זה עבודת מטה, הצעתי בהפסקה לחברות שקשורות לטיסות הפנים לקיים דיון מקצועי, לקבוע עמדת מטה, ואז אם אנו נראה לנכון לשנות את התקנות - אנו נבוא לוועדה המכובדת הזאת ונציע את השינוי.

גדעון סיטרמן: אם מישהו פה מנסה לתפוס את מכלול הנושא של אגרת רשות שדות התעופה כדי לשפר עמדה שלא על בסיס עמדת נייר מטה ועבודה מקצועית - אני מציע לוועדה לא לאפשר את הפיצול אלא לאפשר את מה שהציע חבר-הכנסת שנלר: לקיים דיון מקצועי בין האוצר, תחבורה וחברות הפנים, ולהציג את כל התמונה הכוללת של מה שניתן כסבסוד לתעופת הפנים.

גדעון סיטרמן: ואז, אם תמליצו לנו בעקבות הדיון - ואני מודיע זאת לפרוטוקול - שיש מקום לשנות את התקנות של טיסות הפנים, אנו ניקח זאת בחשבון ואנו נשנה את התקנות בהתאם.

אתי בנדלר: מנכ"ל משרד התחבורה, עם כל הכבוד והיקר, ואני אומרת זאת באמת מכל הלב, אין לאף פקיד בכיר ככל שיהיה סמכות - - -

גדעון סיטרמן: אמרתי: להמליץ.

אתי בנדלר: מדובר על להמליץ בלבד.

אתי בנדלר: הסמכות היא של השר.

אתי בנדלר: הוא ירצה - הוא יציע לשנות את התקנות, ואם הוא לא ירצה - הוא לא יציע.

גדעון סיטרמן: גברתי היועצת המשפטית של הוועדה המכובדת, בתוקף היותי המנכ"ל אני יודע את סמכויותי.

גדעון סיטרמן: אנו נמליץ בחום לשר לתקן את העיוות אם יש כזה.

גדעון סיטרמן: לדעתי, זה טעון בדיקה מקצועית, ואני מציע לוועדה לא לקבל החלטות נקודתיות כאשר אין בפנינו את כל ההשלכות המקצועיות של העניין.

גדעון סיטרמן: לכן, אני מקבל את גישת חבר-הכנסת עתניאל שנלר.

רוברט אילטוב: לכן, כל עוד אין בדיקה מקצועית בנושא הזה, ניתן לפצל את ההצבעה פה.

גדעון סיטרמן: לא.

גדעון סיטרמן: אני מציע לא לפצל.

סטס מיסז'ניקוב: האם אתה מציע להצביע?

גדעון סיטרמן: להצביע.

סטס מיסז'ניקוב: האם להצביע לפני שאתה מקיים דיון?

גדעון סיטרמן: לא.

גדעון סיטרמן: מה הקשר?

גדעון סיטרמן: הנושא הנקודתי של אגרות שדות תעופה פנים הוא נושא מורכב.

גדעון סיטרמן: אנו שקלנו אותו בתהליך הפנימי.

גדעון סיטרמן: אם יש דברים נוספים שאנו לא יודעים עליהם, צריך לקיים על זה דיון במשרד עם האוצר.

גדעון סיטרמן: אני מציע כרגע לא לפצל, כיון שאתה לא יכול לעצור תהליך.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לדעת איך אני מצביע.

סטס מיסז'ניקוב: אתה אומר: "אני מקיים איתם דיון", והן, החברות, אומרות: "לא הגיעו איתנו להסכמות לטיסות פנים".

סטס מיסז'ניקוב: אתה אומר: "צריך לקיים איתם דיון, אבל תצביעו היום".

סטס מיסז'ניקוב: אם כך, על מה אני אצביע?

גדעון סיטרמן: היום אתה אמרת בדבריך שלא כל דבר פה מוסכם על כולם.

גדעון סיטרמן: אני מציע ליושב-ראש לא לפצל.

רוברט אילטוב: מר סיטרמן, אנו סתם מושכים זמן.

רוברט אילטוב: עכשיו, אני מציע.

רוברט אילטוב: אני מציע להעלות את הנושא הזה להצבעה.

גדעון סיטרמן: האם לפצל או לא?

רוברט אילטוב: כן.

רוברט אילטוב: אם הנושא הזה יתקבל, כלומר שיש פיצול, אנו תוך חודש נכנס את הוועדה.

אתי בנדלר: היושב-ראש, אתה לא להעמיד את זה להצבעה.

אתי בנדלר: זו פררוגטיבה של יושב-ראש הוועדה להחליט על מה מצביעים ועל מה - לא.

סטס מיסז'ניקוב: נכון.

סטס מיסז'ניקוב: לא צריך להצביע.

סטס מיסז'ניקוב: אתה יכול להכריע.

2524: כשתגיע לסעיף הזה, תצביע.

רוברט אילטוב: בסדר.

עתניאל שנלר: אני רוצה להציע הצעה, ואולי נפתור את הפלונטר.

סטס מיסז'ניקוב: לא.

סטס מיסז'ניקוב: תפצל את זה.

עתניאל שנלר: הצעה פשוטה מאד.

עתניאל שנלר: הצעת הפשרה הכוללת מדברת על 10%, אם הבנתי נכון: 5% ו-5%.

עתניאל שנלר: כלומר, מדובר נכון לעכשיו על 5% לשנה.

עתניאל שנלר: כל הויכוח עכשיו הוא על בערך מליון וחצי שקל בדלתא של ה-10% האלה, ויש לנו רק 5% רלוונטיים.

עתניאל שנלר: אם רוצים לשמור על יחסים ראויים בין הרגולטור, בין הממשלה, לבין המערכת הכלכלית ולהגיע לידי הבנות ולא להיכנס לעימותים מיותרים, ומשום שמדובר בפועל רק ל-5% מבחינה אמיתית - אני מציע, בשביל שלום הבית ביניכם, כי הוא יותר חשוב מה-5% האומללים האלה- - -

גדעון סיטרמן: אני לא יודע אם כולם - - -

עתניאל שנלר: חברים, אני מכיר את זה.

עתניאל שנלר: אני יודע מה יקרה מחר בבוקר.

עתניאל שנלר: אתם יוצאים מכאן ואתם צריכים להמשיך להיות באותה רכבת הרבה זמן.

עתניאל שנלר: אני מציע: מדובר על 5% באופן מעשי.

עתניאל שנלר: תלכו ביחד.

עתניאל שנלר: אנחנו נדאג - - -

גדעון סיטרמן: מה שהיושב-ראש יחליט מקובל עלינו.

2524: לא צריך.

2524: מה שהיושב-ראש יאמר מקובל.

עתניאל שנלר: תקבל את ההצעה שלי.

גדי טפר: - - -

2524: תפצל את זה.

רוברט אילטוב: עובדיה עלי, אל תתחיל עכשיו את המשחקים האלה.

עתניאל שנלר: לא.

עתניאל שנלר: אל תקצינו.

רוברט אילטוב: עובדיה עלי, אני מבקש ממך.

רוברט אילטוב: יש פה דיון רציני.

עתניאל שנלר: יושב-ראש הרשות, כמפקח, כמחוקק, ככנסת, אני לא רוצה ליצור מתחים אלא להגיע להבנות.

עתניאל שנלר: זה כמו שמאד נגע ללבי מה שאמר יושב-ראש ועד עובדי "אל-על".

עתניאל שנלר: לכן, מה שאני מבקש: בניחותא.

עתניאל שנלר: מדובר בהעלאה של 5% בפועל.

עתניאל שנלר: אנו נתכנס כן בוועדה.

עתניאל שנלר: זה לא יהיה לפני הבחירות, כי זה לא כל כך חשוב שכן יש לנו שנה שלמה.

עתניאל שנלר: אנו נדון, יציגו, והתעופה האזרחית הפנימית צריכה לקבל סיוע.

גדי טפר: קיבלתי את גישתך, ותודה.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: אנו לא מפצלים את זה.

רוברט אילטוב: אנו מתחילים להקריא את התקנות.

רוברט אילטוב: בבקשה.

רוברט אילטוב: אני מבקש לשמור על שקט.

רוברט אילטוב: זה חשוב גם לפרוטוקול.

שרית זוכוביצקי-אורי: הערה טכנית - היועצת המשפטית של הוועדה הסבה את תשומת לבי לכך שיש מקום לעשות מספר תיקוני נוסח, לא תיקוני מהות, בתיקון לאורכו.

שרית זוכוביצקי-אורי: לכן, כל ההחלטות הן החלטות עקרוניות, ואנו נתקן תיקוני נוסח קלים שהם ניסוחיים בלבד.

לאה ורון: תודיעו עליהם במהלך הדיון ותאמרו מה אתם מבקשים.

שרית זוכוביצקי-אורי: כן.

שרית זוכוביצקי-אורי: אלה ממש תיקונים של החלפת מלה למשל.

שרית זוכוביצקי-אורי: זה לא שום דבר מהותי.

שרית זוכוביצקי-אורי: אני רק רוצה להבין האם אני צריכה להקריא- - -

דובר: עם ההצעות של היושב-ראש.

שרית זוכוביציקי-אורי: חברי-הכנסת מחזיקים נוסח כפי שהוגש ע"י מנכ"ל משרד התחבורה, והיושב-ראש הציע הצעת פשרה.

שרית זוכוביציקי-אורי: אני מחזיקה נוסח שמתקן את המספרים על-פי הצעת הפשרה.

שרית זוכוביציקי-אורי: אפשר לקרוא את הנוסח המקורי ולהקשיב למספרים המתוקנים.

לאה ורון: מה זאת אומרת?

לאה ורון: אתם צריכים להעלות את המספרים המתוקנים, מה שהפיצה הוועדה.

לאה ורון: מה שקיבלו חברי-הכנסת והמוזמנים זה את הנוסח שהפוץ לפני הדיון.

שרית זוכוביצקי-אורי: זה נאמר לצרכי הנוחיות.

לאה ורון: אם אתם מחזיקים איזה שהוא נוסח אחר והיו לךְ רק שלושה עותקים למסור, אי-אפשר לקרוא נוסח כזה.

לאה ורון: לכן, בכל מקום שאת מגיעה, למשל בשער היסודי ושער החליפין תאמרי למשל: "המספר משתנה ל-".

שרית זוכוביצקי-אורי: בסדר.

שרית זוכוביצקי-אורי: אין בעיה.

שרית זוכוביצקי-אורי: אני קוראת את תקנות רשות שדות התעופה (אגרות) (תיקון), התשס"ט-2008:

רוברט אילטוב: הסבירי מה זה המדד החדש לתעופה.

שרית זוכוביצקי-אורי: האם רוצים הסברים בסוף?

שרית זוכוביצקי-אורי: מהי הפרוצדורה שאתם רוצים?

שרית זוכוביצקי-אורי: האם להקריא את כל תיקון תקנה 1?

דובר: כן.

יואל חסון: תמשיכי בקריאה בקצב שלך.

שרית זוכוביצקי-אורי: (קוראת המשך תקנה 1 בתקנות.

שרית זוכוביצקי-אורי: )

דוברת: 3.85.

עתניאל שנלר: 3.85.

רוברט אילטוב: 3.85.

שרית זוכוביצקי-אורי: בסדר.

שרית זוכוביצקי-אורי: כלומר, ייאמר: "3.

שרית זוכוביצקי-אורי: 85 שקלים חדשים לדולר".

שרית זוכוביצקי-אורי: [קוראת המשך תקנה 1, סעיף ההגדרות, בתקנות.

שרית זוכוביצקי-אורי: )

רוברט אילטוב: חברי-הכנסת, האם יש הערות?

יואל חסון: לא.

אתי בנדלר: האם למישהו מהמוזמנים יש הערות?

עמי צדיק: הערה קטנה - יש מקומות אחרים שכשמדברים על העדכון יש פקטור של התייעלות, ואנו לא רואים אותו כאן, למשל: לחברת החשמל.

לאה ורון: האם במקומות אחרים יש מה שנקרא: שער עדכון לתעופה בין-לאומית, שער עדכון לתעופה פנים-ארצית?

לאה ורון: האם זה קיים?

עמי צדיק: אינני מדבר על שדות תעופה אחרים בעולם, אלא על הארץ.

עמי צדיק: מה שחסר פה זה פקטור התייעלות, וזה מה שקורה במקומות אחרים שהרגולטור קובע את המחירים ואת מנגנון העדכון.

עמי צדיק: יש פקטור של 2% או 1.5% בשנה של התייעלות של אותו גוף שהוא קובע את המחירים, והוא מונופול.

אתי בנדלר: אוסיף הערה נוספת לחברי-הכנסת שישקלו.

אתי בנדלר: מעבר לנושא הזה שאין פקטור התייעלות, מוצע לעדכן אגרות מסויימות כאן, ונדמה לי שזה רק אגרות בתעופה פנים-ארצי, גם לפי השינויים שחלים בשכר הציבורי ולא רק במדד המחירים לצרכן.

אתי בנדלר: אני לא זוכרת כרגע, אך יתכן שיש אגרות שמעודכנות לפי השכר.

גדעון סיטרמן: האם זה שונה ממה שהיה?

דפנה עין-דור: לא.

אתי בנדלר: זה לא אומר שום דבר.

גדעון סיטרמן: אנחנו לא עושים שינויים מהותיים.

אתי בנדלר: האם קודם זה עודכן לפי השכר?

דפנה עין-דור: לא.

אתי בנדלר: זה חדש.

לאה ורון: זה שונה.

לאה ורון: המדדים האלה לא קיימים בתקנות המקוריות.

גדעון סיטרמן: זה מה שאני שואל.

גדעון סיטרמן: השאלה שלי היא: האם זה שונה לא מהנוסח שהוגש אלא ממה שהיה?

דפנה עין-דור: זה הקיים.

לאה ורון: מול התקנות שמאושרות כיום זה לא קיים, ומול הנוסח שהשר העביר ב-6 ביולי זה - - -

אתי בנדלר: לא משנה.

אתי בנדלר: אבל, לא דנו בזה עדיין.

דובר: זה לא מול הנוסח של השר.

דובר: אז, למה זה בא?

דפנה עין-דור: מטרת מנגנון העדכון הזה היא לשקף את הגידול בהוצאות בהתאם לגידול בהוצאות של הרשות.

דפנה עין-דור: כאשר בנינו את תכנית המקורות והשימושים, גזרנו כמה הם המקורות הנדרשים בהתאם למרכיב ההוצאות שידוע לנו.

דפנה עין-דור: מרכיב ההוצאות כולל גם גידול בשכר שמשתקף בחלקו כך שהוא גדֵל הרבה יותר ממרכיב השכר במגזר הציבורי כך שיש שחיקה גם במנגנון העדכון הזה.

דפנה עין-דור: זה מעבר לגידול של השכר של עובדי רשות שדות התעופה.

דפנה עין-דור: מעבר לזה, בתזרים המזומנים הנחנו התייעלות בהיבט של כוח-אדם שכבר משתקפת בפנים.

דפנה עין-דור: אם היינו עושים בנוסף מקדם התייעלות של הפחתה שנתית, המשמעות היא שהיינו צריכים את האגרות בבסיס גבוהות יותר כאשר הן יפחתו בהדרגה.

דפנה עין-דור: זה, לפחות לדעתנו, בדיוק מנוגד לדרישות של חברות התעופה שהאגרות עכשיו יהיו נמוכות יותר ולא גבוהות.

חיים רומנו: לא.

חיים רומנו: את טועה.

חיים רומנו: הדרישה שלנו היא לפרושׂ בהתחלה, אבל גם לרדת בסוף.

חיים רומנו: אנו מדברים על מימון של פרוייקטים ולא על אגרות שקבועות לנצח כדי לממן את הפעילות השוטפת.

רוברט אילטוב: אני לא חושב שיש באמת צורך לקשור בין אגרות לעדכוני שכר.

רוברט אילטוב: זה לא קיים בשום מקום.

דפנה עין-דור: אלה לא עדכוני שכר של הרשות.

דפנה עין-דור: זה באיזה שהוא מקום משקף מרכיב הוצאה של הרשות כדי לאפשר את מימון הפעילות.

רוברט אילטוב: לא.

רוברט אילטוב: אני מתנגד לזה.

לאה ורון: האם זה מקובל כך גם בעולם?

לאה ורון: מה הם המנגנונים בעולם?

לאה ורון: האם אתם הבאתם מידע על כך?

רוברט אילטוב: אם יש צורך להתייעל, אז מתייעלים.

אתי בנדלר: מדובר על פנים-ארציות.

רוברט אילטוב: אי-אפשר ככה.

דוברת: אין לנו מושג איך מנגנון העדכון - - -

אתי בנדלר: אולי נפנה אל האוצר בעניין הזה?

אתי בנדלר: האם אתם מכירים אגרות נוספות שמעדכנים אותן לפי השכר הציבורי כאחד המרכיבים, הפקטורים?

קרן טרנר: אני לא בדקתי.

קרן טרנר: אני לא רוצה להתייחס.

דפנה עין-דור: לגבי תעריפים מפוקחים, במסגרת סלי תשומות - כי למעשה אנו יודעים פה מהו סל ההוצאות של הרשות, כאשר זה חלק מההוצאות שלה, בנוסף להשקעות - אנו, בתעריפים מפוקחים על ידינו, על-ידי ועדת מחירים וצווי פיקוח, משקפים את ההוצאות, מרכיב ההוצאות.

דפנה עין-דור: זה מרכיב ההוצאות של הרשות, כשהוא כולל התייעלות כי זה לא משקף באמת את ההוצאות.

עתניאל שנלר: האם זה נועד לצמצם את העלויות של הפנים-ארצי?

סטס מיסז'ניקוב: לא.

סטס מיסז'ניקוב: ההפך.

עתניאל שנלר: לא.

עתניאל שנלר: אם אני מבין נכון מה שכתוב כאן, "'מקדם העדכון לתעופה פנים ארצית" - מחצית מדד העדכון לתעופה בתוספת מחצית שכר העדכון...", כלומר יכול להיות שנדרשתם למונח "שכר העדכון" בנושא הזה כדי לצמצם את העלויות של הפנים-ארצי.

דפנה עין-דור: לא.

דפנה עין-דור: זה אומר שזה 50% ו-50%.

אתי בנדלר: מביאים כאן שני מדדים בחשבון לצורך עדכון אגרות התעופה הפנימיות.

יואל סלוצקי: לא.

יואל סלוצקי: זה הבין-לאומיות.

יואל סלוצקי: לגבי הפנים-ארצי, זה מדד בלבד.

אתי בנדלר: האם זה רק הבין-לאומי?

יואל סלוצקי: כן.

יואל סלוצקי: הפנים-ארצי זה מדד בלבד.

אתי בנדלר: אם כך, זה ההפך ממה שאמרתי, ואולי זה מחדד עוד יותר את השאלה.

לאה ורון: אם כך, ודאי השאלה רלוונטית לגבי המצב בעולם.

אתי בנדלר: מדוע חברות התעופה בטיסות בין-לאומיות צריכות להיות מושפעות באגרות שלהן מהשכר המשולם כאן?

דפנה עין-דור: כי זה מרכיב ההוצאה של הרשות.

דפנה עין-דור: זה בא לספק את השירות.

אתי בנדלר: אבל, זה נכון כמעט בכל סוגי האגרות שמשולמות במדינת ישראל.

חיים רומנו: אני רוצה לחדד זאת.

חיים רומנו: אנו התנגדנו לסוגיה הזאת בכל תוקף.

חיים רומנו: אנו לא הסכמנו למנגנון הזה.

חיים רומנו: הבהרנו בכל מקום שאנו מוכנים להשתתף בנטל הבטיחות בלבד.

חיים רומנו: אנו לא מוכנים להשתתף באיזה שהוא מנגנון הצמדה ששונה מאיך שאנו פועלים.

חיים רומנו: --

דוברת: רק מדד המחירים לצרכן?

חיים רומנו: --אנו חברות דולריות, ואנו מחייבים את הלקוחות שלנו בדולרים ומקבלים את ההכנסות שלנו בדולרים מחו"ל ומהארץ.

חיים רומנו: כל התרגילים האלה, שבסוף מכסים על עוד שכר ברשות, לא מקובלים.

חיים רומנו: צריך שנבין על מה הסכמנו ועל מה לא הסכמנו.

גדעון סיטרמן: אני מציע ליושב-ראש לעשות זאת פשוט כדי שזה יהיה מובן: למדד יוקר המחייה.

גדעון סיטרמן: נקודה.

אתי בנדלר: יפה מאד.

רוברט אילטוב: בסדר.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: אם כך, אנו מסירים את הדברים המיותרים.

רוברט אילטוב: בכפוף לתיקון, אני מעלה את הסעיף להצבעה.

רוברט אילטוב: מי בעד?

רוברט אילטוב: מי נגד?

רוברט אילטוב: בעד - פה אחד תקנה 1, בתקנות רשות שדות התעופה (אגרות) (תיקון), התשס"ט-2008, בכפוף לתיקונים שצויינו, נתקבלה.

אתי בנדלר: כל ההגדרות ישונו בהתאם, כך שהמדד היחידי הרלוונטי לצורך העניין יהיה מדד המחירים לצרכן.

אברהם מיכאלי: צריך שלא נצטרך מילון לקרוא אותו.

לאה ורון: חבר-הכנסת אברהם מיכאלי מצביע במקום חבר-הכנסת אמנון כהן, חבר-הכנסת עתניאל שנלר מצביע במקום חברת-הכנסת רונית תירוש, וחבר-הכנסת יואל חסון מצביע במקום חבר-הכנסת דוד טל.

שרית זוכוביצקי-אורי: (קוראת תקנה 2 בתקנות.

שרית זוכוביצקי-אורי: )

רוברט אילטוב: אני חושב שגם פה צריך להיות התיקון בנוגע למדד יוקר המחיה, בהתאם למה שנאמר לפני זה.

רוברט אילטוב: אני מעלה את זה בהתאם לתיקונים- - -

דובר: מדובר בעדכונים של פעמיים בשנה.

דובר: רוצים שיהיה פעם בשנה.

ליאור יבור: כמו שזה עד היום.

רוברט אילטוב: מה הרציונל של עדכון פעמיים בשנה?

דובר: החשיפה הדולרית.

גדעון סיטרמן: הרציונל פשוט.

גדעון סיטרמן: אנו רצינו לעשות זאת פעם ברבעון כדי להקל על ניהול הסיכונים בהפרשים בין השקל לדולר.

גדעון סיטרמן: בין ארבע פעמים בשנה לבין פעם בשנה החלטנו על פעמיים בשנה.

גדעון סיטרמן: זו הצעה שמייצרת ניהול סיכונים ואיזון בין כל הגורמים.

גדעון סיטרמן: לדעתי, גם חברת "אל-על", למרות שהיא חושבת שהיא מנהלת תקציב שנתי, יש לה חורף וקיץ ועדכוני קיץ שהם בהתאם.

גדעון סיטרמן: לכן, היא תצטרך להכניס למודל שלה תהליך של עדכון על בסיס העדכון שייעשה פעם בחצי שנה כדי שנקטין את ניהול הסיכונים.

גדעון סיטרמן: אתם יודעים מה קרה למשק בשנה האחרונה על רקע שער הדולר והשקל.

רוברט אילטוב: עד היום זה היה פעם בשנה - נכון?

גדעון סיטרמן: אנו משפרים זאת.

חיים רומנו: אני חוזר ואומר מה שאמרתי קודם.

חיים רומנו: לא צריך עכשיו, בהזדמנות הזאת, כשפושקין מת, לנצל את זה ולהתחיל לסדר כל מיני סידורים אחרים.

חיים רומנו: יש סוגיה תקציבית, ודנו בה והסכמנו לה.

חיים רומנו: לשנות עכשיו מנגנוני הצמדה ולהכביד על ההתנהלות הכלכלית שלנו - לדעתי, זה לא המקום ולא הזמן.

עתניאל שנלר: אני רוצה להתייחס לזה.

עתניאל שנלר: בלי שאני נכנס למהות העניין, אני רוצה לומר שבוועדה אחרת שדנה על תקציב הרבה יותר גדול, תקציב הביטחון, היה ויכוח זהה.

עתניאל שנלר: תקציב הביטחון הפסיד מאות מליוני שקלים בגלל התעקשות משרד הביטחון שלא לעדכן, בשאלת מדיניות שער החליפין, באמצע השנה.

עתניאל שנלר: רק בסעיף דלק משרד הביטחון הפסיד, בגלל רכישות דלק בשערים גבוהים וכו', הפסידו מאות מליונים.

עתניאל שנלר: לכן, בלי להיכנס למהות, אני מציע לכם לא לשלול על הסף את העניין הזה במשק שהוא כל כך תזזיתי.

עתניאל שנלר: זה לא צריך להשפיע, אלא לתת לכולם הרגשת ביטחון.

קרן טרנר: אני רק רוצה לחדד פה כי זה גם חלק מהבקשה שלנו,.

קרן טרנר: אנו צריכים להבין שזה סוג של הימור: שער הדולר יעלה או יירד?

אתי בנדלר: נכון.

דובר: אף אחד לא יודע.

קרן טרנר: זו דוקא היתה בקשה גם שלנו לייצר למשתמשים דוקא יותר ודאות.

ליאור יבור: אבל, זה מוצמד למדד לצרכן.

דובר: אבל, האם הוא לא יורד לפעמים?

דובר: !

ליאור יבור: לא.

קרן טרנר: במיוחד אתה תראה שזה גם לדולר.

קרן טרנר: כלומר, אם הדולר יעלה, האגרה - - -

דובר: מה זה שייך?

דובר: אתם עושים טעות.

דובר: הכל בשקלים.

קרן טרנר: לא.

קרן טרנר: אבל, יש הצמדה לדולר.

לאה ורון: מר עמי צדיק, מאחר ועשיתם עבודה בנושא, אולי תתייחס רגע.

עמי צדיק: עד היום היה עדכון חד-שנתי.

עמי צדיק: הוא מתייחס לאותן אגרות שנקובות בשקלים.

עמי צדיק: אם יש אינפלציה, היה עדכון של האינפלציה.

עמי צדיק: לפי דברי ההסבר של הרשות שהועברו לנו, היו כמה פעמים שהם אפילו לא עדכנו את העדכון שהיה להם פעם בשנה.

עמי צדיק: בשנים האחרונות כלל לא היו עדכונים כי האינפלציה היה נמוכה מאד.

עמי צדיק: לכן, המעבר לדו-שנתי הוא די - - -

חיים רומנו: אני רוצה להעיר על הדברים כרגע מהזוית של חברת התעופה.

חיים רומנו: אם הדולר יורד, הגמישות שלי בהעלאת מחירים היא קטנה מאד.

חיים רומנו: אני סופג פעמיים: אני גם מקבל פחות שקלים, וגם צריך לתת יותר שקלים.

חיים רומנו: אני אומר זאת בצורה המאד כנה.

חיים רומנו: לכן, אינני רוצה לחיות עם מנגנון של פעמיים בשנה.

חיים רומנו: אני אומר זאת בצורה ברורה מאד.

עתניאל שנלר: מה קורה אם הדולר קופץ מאד?

חיים רומנו: אני יכול לחיות עם האין-הזדמנות הזאת.

חיים רומנו: אינני מנהל את המשק שלי כך.

חיים רומנו: אני חושש מה-down side.

חיים רומנו: אני לא בונה על ה-up side של שינוי מטבע.

חיים רומנו: ה-down side הוא קשה מאד.

חיים רומנו: מה שקרה לנו בשנה האחרונה הוא שהדולר ירד מאד ולא יכולת להדביק את מחירי כרטיסי הטיסה בשקלים.

חיים רומנו: ואז, אתה גם צריך לשלם יותר אגרות וגם מקבל הכנסה יותר קטנה.

חיים רומנו: זו חשיפה שאני לא רוצה להיות בה.

רוברט אילטוב: אני מבקש לשמור על שקט.

גדעון סיטרמן: זה מה שאמר חבר-הכנסת עתניאל שנלר.

גדעון סיטרמן: הגישה היא מאקרואית:

גדעון סיטרמן: האם לעשות חצי שנה כדי לנהל סיכון יותר נכון או לקחת פעם בשנה?

גדעון סיטרמן: אין לנו בעיה שהוועדה תחליט או כך או כך, ואנו לא עומדים על זה.

רוברט אילטוב: אם כך, אני מציע שזה יהיה באמת פעם בשנה.

רוברט אילטוב: גם נלך לקראת החברות.

אתי בנדלר: הערה נוספת - נאמר כאן, בסעיף (א)(1), שהאגרות יעודכנו ב-1 לחודש שלאחר פרסומן של תקנות אלה וב-1 לינואר וב-1 ליולי של כל שנה.

אתי בנדלר: אני מציעה לוותר על ה"ב-1 לחודש שלאחר פרסומן" ולהתחיל זאת מה-1 בינואר 2009, כיון שמדובר על 5% למשך שנה.

דובר: ברור.

ליאור יבור: מנגנון ההצמדה צריך להתחיל מ-2011.

ליאור יבור: עד 2011 האגרות עולות ב-5% כל שנה.

דובר: נו, באמת!

אתי בנדלר: אינני לא יודעת.

אתי בנדלר: על כל פנים, ודאי שאין מקום ל"ב-1 לחודש שלאחר פרסומן של התקנות".

חיים רומנו: הרי מה אנו אומרים?

חיים רומנו: בעצם, יש פה העלאה על העלאה.

גדעון סיטרמן: לא נכון.

חיים רומנו: מה זה "לא נכון"?

חיים רומנו: יש פה הצמדה על הצמדה.

חיים רומנו: למה מעלים את האגרות?

חיים רומנו: - בין השאר בגלל שחיקת השער.

חיים רומנו: אלה הנימוקים שלכם.

חיים רומנו: תראו מה כתבתם.

חיים רומנו: חבר'ה, צריכים להיות קונסיסנטים.

גדעון סיטרמן: אנו מאד קונסיסטנטים, ואתה גם מאד קונסיסטנטי בלשפר עמדות.

רוברט אילטוב: מה רע בלשפר עמדות?

רוברט אילטוב: זה לגיטימי מאד.

גדעון סיטרמן: כל עוד הוא אומר זאת לרמקול, אין לי בעיה.

חיים רומנו: כל הדברים שסיכמנו סיכמנו, ודברים שלא סיכמנו - לא סיכמנו.

גדעון סיטרמן: לכן, הוועדה תסכם.

חיים רומנו: העובדה פשוטה מאד.

חיים רומנו: בין הנימוקים שהציגו הרשות ומשרד התחבורה, וזה מונח בפניכם, היה השחיקה בשער הדולר.

חיים רומנו: אחד הנימוקים הכבדים לירידה בהכנסות הרשות היה השחיקה בשער הדולר.

חיים רומנו: הדיון התחיל, כאשר הדולר היה בסביבות 3.4.

חיים רומנו: בינתיים, שער הדולר עלה, ויכול להיות שהוא יעלה יותר ויכול להיות שהוא לא יעלה.

חיים רומנו: באו עם ההצעה ובקשה לעדכן בגלל ירידת השער.

חיים רומנו: הנה, עכשיו הסכמנו ומעלים ב-5% כל שנה, והשער יתעדכן וגם המחירים יתעדכנו.

חיים רומנו: החשיפה מתחילה משנת 2011 ואילך, כי אז יש 5% בשנה הראשונה ו-10% בשנה השניה.

חיים רומנו: לדעתי, זה מספיק.

אתי בנדלר: מדברים על 5% ריאלי מ-2010.

אתי בנדלר: --

דובר: הויכוח הוא מועד התחילה.

אתי בנדלר: --ואם אתה לא מעדכן זאת לפחות מ-2010, אז זה לא יהיה ריאלי.

חיים רומנו: לא.

חיים רומנו: אנו מדברים על כך שההצמדה תחל החל מ-2011.

אתי בנדלר: זה - ודאי שלא.

גדעון סיטרמן: אדוני היושב-ראש, מה שאתה הגעת והכרחת אותנו לקבל זה שקודם כל במקום 19.5% ההעלאה תהיה 10%, ואת ההעלאה של ה-10% נעשה בשני טאקטים.

גדעון סיטרמן: זה לא קשור להצמדות.

גדעון סיטרמן: זה לא קשור לכלום.

גדעון סיטרמן: זו העלאת מחיר ריאלית.

גדעון סיטרמן: אני בעד הגישה הפשוטה.

גדעון סיטרמן: הגישה הפשוטה אומרת שאנו מצמידים פעם בשנה למדד יוקר המחיה כמו שביקשתם, ופעם בשנה בלי קשר לטאקטים.

דפנה עין-דור: הוא מחולק בשינוי של שער החליפין.

גדעון סיטרמן: מחולק בשינוי שער החליפין.

גדעון סיטרמן: לכן, צריך להפריד את ההעלאה של ה-10% בשני טאקטים מההצמדות.

גדעון סיטרמן: קיבלנו את הגישה שלכם בהצמדות: פעם בשנה, ולעשות את זה פשוט.

גדעון סיטרמן: נכון?

אתי בנדלר: כן.

אתי בנדלר: השאלה: ב-1 בינואר של איזו שנה?

אתי בנדלר: השאלה היא: האם הצמדה ראשונה תהיה ב-1 בינואר 2009 או ב-1 בינואר 2010?

חיים רומנו: 2011.

אתי בנדלר: 2011 - זה כבר לא עדכון.

אתי בנדלר: זו או העלאה או ירידה.

חיים רומנו: 2011.

חיים רומנו: בוודאי.

עתניאל שנלר: אני רוצה להציע הצעה.

עתניאל שנלר: אין הגיון לקבוע היום תעריף ולהצמידו ב-1 בינואר שהוא עוד יומיים.

עתניאל שנלר: לכן, הצעתי הפשוטה: זה יעלה את מה שייקבע היום, ה-5%, וזו ההצמדה של 2009, ונעשה עדכון, אם יהיה צורך, ב-2010.

דובר: בסדר גמור.

עתניאל שנלר: ממילא יהיה עוד אקט של דיבור.

עתניאל שנלר: זה בשוליים.

יואל סלוצקי: לגבי הבין-לאומי, מה שחבר-הכנסת עתניאל שנלר אומר זה בסדר.

יואל סלוצקי: לגבי הפנים-ארצי, המדד היסודי שמופיע בתקנות הוא מדד יולי.

יואל סלוצקי: צריך להתאים זאת למדד הידוע.

יואל סלוצקי: זו המשמעות של ההצמדה ב-1 בינואר.

יואל סלוצקי: הפנים-ארצי זה ההצמדה של ה-1 בינואר.

אתי בנדלר: לא הבנתי.

גדעון סיטרמן: אני בעד הגישה של חבר-הכנסת עתניאל שנלר שאומרת:

גדעון סיטרמן: נתחיל את ההצמדה מה-1 בינואר 2010.

אתי בנדלר: אם כך, זה יהיה: ב-1 בינואר 2010 ובכל 1 בינואר של כל שנה שלאחר מכן.

דובר: נכון.

אתי בנדלר: זה יהיה בפסקה (1).

אתי בנדלר: פסקה (2) נשארת כפי שהיא.

אתי בנדלר: פסקה (3) משתנה כפי שמשתנה פסקה (1).

אתי בנדלר: דהיינו, ב-1 בינואר 2010 ובכל 1 בינואר של כל שנה שלאחר מכן.

דובר: נכון.

לאה ורון: כאשר גם המדד משתנה למדד יוקר המחיה.

אתי בנדלר: כן.

אתי בנדלר: זה בתקנה (1).

רוברט אילטוב: אם כך, אני מעלה את סעיף 2 בתקנות להצבעה בכפוף לכל התיקונים שנאמרו.

רוברט אילטוב: מי בעד?

רוברט אילטוב: מי נגד?

רוברט אילטוב: מי נמנע?

רוברט אילטוב: בעד - פה אחד תקנה 2, בתקנות רשות שדות התעופה (אגרות) (תיקון), התשס"ט-2008, בכפוף לשינויים שצויינו, נתקבלה.

רוברט אילטוב: התקנה התקבלה פה אחד.

שרית זוכוביצקי-אורי: (קוראת סעיף 3 בתקנות, לגבי החלפת תקנה 3:) האם להקריא נוסח ישן מול נוסח חדש?

עתניאל שנלר: רק חדש.

שרית זוכוביצקי-אורי: אקריא נוסח חדש.

שרית זוכוביצקי-אורי: יש פה חלוקה לשנים.

שרית זוכוביצקי-אורי: יש פה גם כותרות שהשתנו.

שרית זוכוביצקי-אורי: הנוסח שאקריא משקף את החלוקה על פני השנים וגם את ההפחתה.

שרית זוכוביצקי-אורי: בעמודה של משקל כלי הטיס בק"ג נאמר:

שרית זוכוביצקי-אורי: עד 1,500 ק"ג - בשדות התעופה ירושלים, אילת ועובדה עד 31 לדצמבר 2009 זה 38.59 שקלים.

אתי בנדלר: האם העמודה של עד 31 בדצמבר 2009 רלוונטית?

דובר: כן.

אתי בנדלר: מתי תהיה תחילתן של התקנות?

אתי בנדלר: האם לא ב-1 בינואר?

שרית זוכוביצקי-אורי: ב-1 בינואר.

דוברת: 2009.

אתי בנדלר: אם כך, האם זה משקף העלאה של 5%?

דובר: כן.

אתי בנדלר: בסדר.

לאה ורון: אתי בנדלר, האם היא לא קוראת את תקנה 3?

אתי בנדלר: היא קוראת את תקנה 3, אבל את הסכומים היא קוראת מהנוסח החדש.

אתי בנדלר: הם חילקו כאן ביד.

שרית זוכוביצקי-אורי: לא.

שרית זוכוביצקי-אורי: יש פה גם חלוקה לחודשים.

לאה ורון: הם לא חילקו.

לאה ורון: אנשים לא מחזיקים את הנוסח הזה.

שרית זוכוביצקי-אורי: את זה אני אומרת ומקריאה.

לאה ורון: את מקריאה נוסח שאנשים לא מחזיקים.

לאה ורון: תפני את תשומת הלב לכך.

שרית זוכוביצקי-אורי: אמרתי.

אתי בנדלר: היא מקריאה נוסח --

שרית זוכוביצקי-אורי: --שכולל את ההסכמות.

אתי בנדלר: במקום הנוסח שנמצא בפני הוועדה, היא מציעה תיקונים.

אתי בנדלר: היא מפרידה בסכומים בשיעור האגרות ובסכומי האגרות עד 31 בדצמבר 2009, ולאחר מכן - מ-1 בינואר 2010

שרית זוכוביצקי-אורי: זה לפי ההסכמה.

שרית זוכוביצקי-אורי: זה לפי שנים, ומשנים את התעריפים.

אתי בנדלר: נכון.

שרית זוכוביצקי-אורי: החלוקה לא היתה קיימת בנוסח שלפני הוועדה.

שרית זוכוביצקי-אורי: בעקבות ההסכמה, אנו הוספנו את החלוקה ותיקנו את הסכומים.

שרית זוכוביצקי-אורי: כך נכתב בתקנה:

שרית זוכוביצקי-אורי: עד 1,500 ק"ג - עד ה-31 בדצמבר 2009 זה 38.59 שקלים, מ-1 בינואר 2010 - 40.43 שקל, עד 31 בדצמבר 2009 - 56.86 שקל, ומה-1 בינואר - - -

אתי בנדלר: לא קראת את העמודה שכותרת: "בשדה תעופה אחר בשקלים חדשים".

שרית זוכוביצקי-אורי: נכון.

שרית זוכוביצקי-אורי: תכף אני אעשה זאת יותר מדוייק.

אתי בנדלר: אינני יודעת אם מישהו בדק את המספרים.

דובר: מי בדק את המספרים האלה?

לאה ורון: אנו לא יודעים.

לאה ורון: זה גם לא הועבר לאף אחד.

קרן טרנר: אם אפשר, אנו רוצים לבקש באמת שתינתן לנו הזדמנות לבדוק את המספרים.

קרן טרנר: העקרון מוסכם: 10% עם שער הדולר, אבל את החישוב הטכני נרצה לבדוק רק כדי שנוכל לוודא.

אתי בנדלר: זה סך-הכל 10%: 5% בשנה הראשונה ולאחר מכן תוספת של 5%.

אתי בנדלר: האם ה-5% הנוספים זה 5% על הסכום המעודכן?

חיים רומנו: זו סובסידה שמשלימה 10%.

דובר: כן.

אתי בנדלר: זהו.

אתי בנדלר: כלומר, זה 5% נוספים על סכום הבסיס, ולא על הסכום שהיה בשנת 2009.

דובר: נכון.

רוברט אילטוב: האם יש לכם את הנוסח החדש?

קרן טרנר: הורדתם פה נקודה.

קרן טרנר: זה לא 5% על 5% אלא 5% מ-2009.

אתי בנדלר: עם כל הכבוד, אני מציעה לוועדה לא לאשר כרגע את הסכומים מכיון שהם לא נבדקו, כלומר לאשר אך ורק את העקרון.

אתי בנדלר: הסכומים הם הסכומים המתקבלים כתוצאה מהנוסחא שאושרה בוועדה.

רוברט אילטוב: אני מקבל את הצעתךְ, כי לא קיבלנו את הנוסח.

גדעון סיטרמן: ההצעה שלךָ התקבלה תוך כדי הדיון.

רוברט אילטוב: ברמה העקרונית, אנו מסכימים.

רוברט אילטוב: אנו נצביע על זה אחרי הבדיקות שיהיו אצלכם במשרד.

דוברת: לא.

אתי בנדלר: הוועדה מאשרת, וימלאו את הסכומים.

לאה ורון: אתה תצביע, ואנו אחר כך נבדוק את זה.

לאה ורון: הוועדה מאשרת את ה-5%.

רוברט אילטוב: אוקיי.

רוברט אילטוב: רק תבדקו את הסכומים אחר כך.

עתניאל שנלר: הנוסח המתוקן יוגש לוועדה בצורה מסודרת וייבדק ע"י הוועדה לודא שאין תקלה.

אתי בנדלר: הוא ייבדק ע"י הוועדה.

אתי בנדלר: מכתב האישור ייצא, אך ורק אחרי שנבדוק שהנוסח תואם את החלטות הוועדה.

שרית זוכוביצקי-אורי: בסדר.

עמרי טלמון: הערה - מדברים פה על כלי טיס עד משקל של 1,500 ק"ג, ויש אגרה מסויימת בירושלים, אילת ועובדה.

עמרי טלמון: בירושלים זה לא קיים או לפחות לא מופעל.

עמרי טלמון: כלי הטיס האלה מגיעים לחוף הישראלי ע"י הדלק, כלומר הסיכוי שנגיע לאילת לא קיים.

עמרי טלמון: אני מבין שרוצים לעודד טיסה לאילת ואני בעד, אבל במקרה של הקטנים האלה זה לא מסתדר כלל.

עמרי טלמון: יכול להיות שצריך להשית עליהם גם בשדות האחרים את אותה אגרה מופחתת.

אהוד שבתאי: האם אתה מתכוון, למשל, בשדה-דב?

עמרי טלמון: כן, למשל: בשדה-דב ובחיפה.

אתי בנדלר: כיון שגברת זוכוביצקי לא הספיקה לקרוא, אני רק רוצה להזכיר שיש פה הפרדה בין כלי טיס שמשקלם עד 1,500 ק"ג, ואת האגרות האחרות גבוהות יותר לכלי טיס שמשקלם "מ-1,501 ק"ג ולכל 1,000 ק"ג נוספים או חלק מהם תוספת של-".

אהוד שבתאי: יושב-ראש הוועדה, אני מבקש להצטרף למה שאמר מר טלמון.

אהוד שבתאי: מדוע לא יוסיפו לשדות התעופה הפנים-ארציים כמו ירושלים, אילת ועובדה, בהם יש תעריפים מופחתים, גם את שדה התעופה דב?

אהוד שבתאי: הרי מספרים לנו שנתב"ג הוא שדה עמוס.

קרן טרנר: האם אתה מתכוון לפריפריה?

לאה ורון: לא.

לאה ורון: הוא מדבר על שדה-דב.

דפנה עין-דור: הוא לא בתוספת של הרשות, ולכן אנו לא יכולים - - -

דובר: גם עובדה לא.

דפנה עין-דור: גם שדה-דב וגם עובדה לא יכולים להופיע - - -

דובר: אבל, שדה התעופה עובדה מופיע.

רוברט אילטוב: אנו העלינו את כל הנקודות.

רוברט אילטוב: הייתם צריכים להעלות את זה.

רוברט אילטוב: אני עכשיו לא פותח דיון מחדש.

רוברט אילטוב: אנו בשלב ההצבעות.

רוברט אילטוב: אם תרצו אחר כך להתייחס ולהעלות זאת לדיון מחדש, תגישו לי בקשה.

רוברט אילטוב: אני מעלה את תקנה 3 להצבעה.

רוברט אילטוב: מי בעד?

רוברט אילטוב: מי נגד?

רוברט אילטוב: בעד - פה אחד תקנה 3, בתקנות רשות שדות התעופה (אגרות) (תיקון), התשס"ט-2008, בכפוף לשינויים שצויינו, נתקבלה.

רוברט אילטוב: תקנה 3 אושרה.

שרית זוכוביצקי-אורי: (קוראת תקנה 4 בתקנות.

שרית זוכוביצקי-אורי: ) יש פה טבלה של משקל כלי הטיס בק"ג, ושוב אנו מחלקים את הסכומים לשני תאריכים.

רוברט אילטוב: אם אינני טועה, גם זה חייב חישוב.

שרית זוכוביצקי-אורי: זה חייב חישוב.

שרית זוכוביצקי-אורי: אני רק מציינת שוב, כפי שציינתי בטבלה הקודמת, שאנו עושים חלוקה לשני שלבים: עד 31 בדצמבר 2009 ומ-1 בינואר 2010.

אתי בנדלר: אבל, אני הבנתי שכאן הוועדה ביקשה לאשר רק את השלב הראשון - רק עד ה-31 בדצמבר 2009.

דובר: לא.

עתניאל שנלר: מה שאני רציתי לשאול את המנכ"ל, ואני לא רוצה לשנות שום דבר אלא רק לשאול שאלה מקצועית: מדוע בפנים-ארצית מתחילים ממשקל בסיסי של 1,500 ק"ג?

אתי בנדלר: מה היתה הצעת הפשרה?

עתניאל שנלר: אין תעריף למשהו שהוא הרבה יותר קטן.

עתניאל שנלר: כאן זה עד 1,500 ק"ג, כלומר מאולטרה-לייט ועד 1,500 ק"ג יהיה אותו תעריף.

דפנה עין-דור: זה היום.

דפנה עין-דור: זה לא השתנה.

דובר: זה לא השתנה.

אברהם מיכאלי: אם תאשר את זה, לא תוכל לתקן את זה.

אברהם מיכאלי: מי יתקן את זה אחר כך?

עתניאל שנלר: אתה מאשר את זה ככה.

עתניאל שנלר: יש נוסחא.

עתניאל שנלר: הם עושים את החישובים לפי הנוסחא.

אתי בנדלר: אנו מדברים כרגע על אגרות נחיתה פנים-ארציות בלבד בטיסות פנים-ארציות.

אברהם מיכאלי: על זה אני מדבר.

אברהם מיכאלי: מי יתקן את זה חזרה?

אברהם מיכאלי: מי יפחית?

אתי בנדלר: הבנתי שאתה הצעת לאשר בשלב ראשון את ההעלאה של 5%, ולא לאשר העלאה נוספת של 5% לאחר מכן עד שיתקיים הדיון.

רוברט אילטוב: כי הם חייבים לדון ולהיפגש וכל הדברים.

עתניאל שנלר: היועצת המשפטית צודקת, אלא שאני אמרתי זאת לכיוון ההפוך.

עתניאל שנלר: אמרתי: משום שבאופן מעשי ההעלאה של ה-10%, קרי ה-5% הנוספים, ייכנסו לתוקף ב-1 בינואר 2010, ומשום שביקשתי מיושב-ראש הוועדה שנקיים את כל הדיון על נושא התעופה הפנים-ארצית, ולא סתם שאלתי עכשיו את השאלה, אין שום הגיון שכלי טיס מסוג אולטרה-לייט ישלם אותו הדבר כמו מטוס בן 40 מקומות שהוא לפני המשקל של 1,500 ק"ג.

ליאור יבור: אין דבר כזה.

עתניאל שנלר: אני לא יודע.

עתניאל שנלר: בפנים-ארצי יש.

רוברט אילטוב: חבר-הכנסת עתניאל שנלר, ברגע שאנו נצביע, לא תשאיר כלים לוועדה לטפל בנושא הזה, אלא אם אנו נצביע על "עד 31 בדצמבר 2009" ונשאיר את הסעיף השני אחר כך לתיקון במידה ויהיה תיקון אחרי הדיונים.

רוברט אילטוב: אני חושב שזה לא עקרוני כרגע.

רוברט אילטוב: הרי אתם מתכוונים לשבת איתם ולדון על זה.

שרית זוכוביצקי-אורי: זה הופך לאפס.

רוברט אילטוב: זה לא מפריע להתקדמות הנושא, וזה גם נותן לנו כלים לטפל בנושא.

עתניאל שנלר: בסדר.

עתניאל שנלר: אני לא מתנגד.

עמרי טלמון: כאשר דיברתי על המטוסים הקטנים, אני הגשתי או אנו הגשנו הצעה לרש"ת על דירוג אחר של המשקלים, כלומר להתחיל מ-0 עד 1,000 שזה כולל את האולטרה-לייט וזה עונה על שאלתך.

עמרי טלמון: משם אפשר להמשיך במדרג: 1,000 ק"ג עד 2,500 ק"ג וכן הלאה.

עתניאל שנלר: ברשותך, הם ענו לי - החברים כאן - שמשום שהולך להיות דיון לפי בקשתי על נושא הפנים-ארצי אנו נכלול את העניין הזה גם בדיון הזה שיהיה.

עמרי טלמון: זה מה שנאמר לי שיהיה.

עמרי טלמון: מקובל.

אתי בנדלר: אם אדוני לא רוצה לאשר את ההעלאה של ה-5% הנוספים מ-2010 - - -

רוברט אילטוב: אני רוצה לאשר בשלב הבא.

אתי בנדלר: אם כך, כרגע תאשר רק עד 2009.

דוברת: לאשר בלי תאריך.

שרית זוכוביצקי-אורי: רק הסכומים המתוקנים יופיעו.

שרית זוכוביצקי-אורי: אם הוועדה תאשר כרגע העלאה של האגרות בתעופה פנים-ארצית רק לגבי שנת 2009, דהיינו עד ה-31 בדצמבר 2010, זאת אומרת שהחל מה-1 בינואר 2010 אין בכלל אגרות כאלה בטיסות אלא אם כן הם מגיעים לוועדה עם תקנות.

יואל סלוצקי: המשמעות היא שיש אגרה אפס.

אתי בנדלר: יש אגרה אפס, וזה יחייב את השר לבוא עם תקנות לכאן.

רוברט אילטוב: זה יחייב את השר לטפל בזה.

עתניאל שנלר: לכן, הצעתי שאנו נאשר את הכל כמו שזה, ומתוך שהמהות האופרטיבית היא שזה 5% בדיון אנו נראה האם יהיה המשך עוד 5% או 2% או 3%.

יואל סלוצקי: אפשר לשנות.

אתי בנדלר: מה זה אומר בסופו של דבר?

רוברט אילטוב: אין סמכות לוועדה לדיון כזה.

רוברט אילטוב: ברגע שהצבעת, אין יותר סמכות לוועדה.

עתניאל שנלר: מה זה "אין סמכות"?

עתניאל שנלר: אני לא מבין מה אתם אומרים.

עתניאל שנלר: אנו מאשרים את הכל כפי שאנו נאשר את הכל.

אתי בנדלר: כלומר, 5% עוד 5%.

עתניאל שנלר: במהלך השנה הבאה, בדיון סביב הפנים-ארצי, יצטרכו בכל מקרה לעשות שינויי תקנות או שיהיו חייבים תקנות חדשות.

אתי בנדלר: למה?

אתי בנדלר: אפשרי שהשר יגיע למסקנה שאין צורך.

אברהם מיכאלי: חוקית, אי-אפשר.

עתניאל שנלר: למה אי-אפשר חוקית?

אברהם מיכאלי: כי אם השר לא רוצה, הוא לא יביא.

אתי בנדלר: אלה תקנות, רק אם השר רוצה.

אתי בנדלר: הוועדה לא יכולה ליזום שינוי בְּתקנות.

עתניאל שנלר: יהיה שר התחבורה אשר יהיה, ואולי אני ואני לא יודע, והוא יצטרך לתקן תקנות.

עתניאל שנלר: האם אני לא סומך על השרים?! האם אני לא סומך על הממשלה?!

אברהם מיכאלי: מה אם הוא לא יתקן?

אתי בנדלר: אז אולי הוא לא ירצה ויחשוב שאין מקום לשיקול.

רוברט אילטוב: אנו סיימנו את הדיון בנושא הזה.

רוברט אילטוב: אני מקבל את העמדה שלךְ.

אתי בנדלר: אחת מהשתיים: הוועדה יכולה או לאשר העלאה רק לגבי 2009 או שהיא יכולה לאשר החל מה-1 בינואר 2009 5%.

אתי בנדלר: כדי להגדיל מעבר ל-5%, יצטרכו להביא שינוי.

אתי בנדלר: כלומר, הם לא ישארו בלי אגרות מ-2010, אלא הם ישארו עם אגרות כאלה עם העלאה בשיעור של 5% בלבד אלא אם כן השר יביא תיקון לתקנות.

אתי בנדלר: זו האפשרות הפחות "רעה" מבחינתכם.

רוברט אילטוב: אני חושב שזה המצב הטוב ביותר כדי להשפיע על האגרות בתחום הזה.

יואל סלוצקי: צריך לאשר את זה כמו שזה.

רוברט אילטוב: שמעתי את כל ההצעות.

רוברט אילטוב: אני מעלה זאת להצבעה לפי שנאמר ע"י היועצת המשפטית.

אתי בנדלר: אם כך, זה מה-1 בינואר 2009 ואילך ללא הגבלת זמן.

רוברט אילטוב: זה יהיה בנוסח שנאמר כרגע.

אתי בנדלר: ב-5% מה-1 בינואר 2009.

משה כחלון: לא.

משה כחלון: בכלל.

אתי בנדלר: לנצח.

אתי בנדלר: זה מאז ואילך, אלא אם כן יביאו תיקון תקנות.

רוברט אילטוב: אני מעלה את תקנה 4 להצבעה.

עתניאל שנלר: כפי שהיא?

עתניאל שנלר: עוד 5%.

עתניאל שנלר: כל ההבדל הוא מי יגיש את הבקשה לשינוי תקנות.

רוברט אילטוב: האם אתה רוצה להעלות את ההצעה שלך להצבעה?

עתניאל שנלר: כן.

רוברט אילטוב: בבקשה.

רוברט אילטוב: אני מעלה להצבעה את ההצעה כפי שהיא.

רוברט אילטוב: מי בעד?

עתניאל שנלר: כמו שכתוב כאן.

דובר: מה ההצעה?

עתניאל שנלר: יש שתי הצעות: להשאיר את זה כמו שהוא, כמו שלגבי הבין-לאומי גם הפנים-ארצי והכל.

רוברט אילטוב: זו ההצעה של חבר-הכנסת עתניאל שנלר.

עתניאל שנלר: אני רק טענתי שבמהלך השנה אנו נעשה מקצה שיפורים מול הפנימי, כאשר שר התחבורה יצטרך לעשות את השיקול.

רוברט אילטוב: לא יהיה שום מקצה שיפורים.

משה כחלון: אם אין מקצה שיפורים, מה אתה יכול לעשות?

עתניאל שנלר: למה אתם מפריעים לי להציג זאת?

עתניאל שנלר: אני מנסה להציג את הדברים.

משה כחלון: אבל, חבר-הכנסת עתניאל שנלר, אין מקצה שיפורים.

עתניאל שנלר: לא.

קרן טרנר: אתם חוזרים אחורה מההצעה של - - -

עתניאל שנלר: אם כך, תצביע נגד.

קרן טרנר: אבל, חשוב שכן יהיו להם הנתונים.

משה כחלון: חבר-הכנסת שנלר, עם כל הכבוד, יש נוהל נורמלי בכנסת ואי-אפשר להמציא דברים.

משה כחלון: מה זה: מקצה שיפורים?

עתניאל שנלר: לא.

עתניאל שנלר: אתה השתמשת במלה, וכנראה לא הקשבת למה שאמרתי.

משה כחלון: הקשבתי לכל מלה.

עתניאל שנלר: אני אומר דבר פשוט: אני מבקש להעלות להצבעה.

רוברט אילטוב: אני מבקש לא להפריע לי בבקשה.

רוברט אילטוב: קרן טרנר, בבקשה.

קרן טרנר: אם אפשר, אומר רק מלה אחת קטנה.

קרן טרנר: כל נושא עדכון אגרות התעופה פנים-ארציות הוא איזו שהיא פשרה בין משרדי הממשלה.

קרן טרנר: אנו חשבנו שצריך לייקר את אגרות התעופה הפנים-ארציות אפילו יותר כיון שהן כבר היום לא משקפות, באופן מאד בוטה, את העלויות בגין השירות שניתן שם.

קרן טרנר: כבר היום האגרות הבין-לאומיות מסבסדות.

רוברט אילטוב: עם כל הכבוד, לפני חצי שעה אמרו שיגיעו איתם לפשרות וידברו איתם, ועכשיו את אומרת שצריך להעלות להם יותר.

רוברט אילטוב: אם מראש אנו יודעים שאתם לא הולכים לתת להם שום דבר, אז אנו כנראה בכלל נחזור בנו.

קרן טרנר: הפשרה הושגה - 10%: 5% היום ו-5% לאחר מכן.

קרן טרנר: כעת יש איזה שהוא מקצה שיפורים.

קרן טרנר: חשוב להגיד שמקצה השיפורים הזה שונה מההצעה שהממשלה קיבלה.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: אני מעלה להצבעה את ההצעה שלי --

לאה ורון: --שמ-1/1/2009 תועלה אגרת הנחיתה הפנים-ארצית ב-5%.

גדעון סיטרמן: אבל, אדוני היושב-ראש, המשמעות של זה היא חד וחלק פיצול ההצבעה.

גדעון סיטרמן: זה לא שינוי טכני של מלה פה או שם.

קרן טרנר: זה מנוגד להצעת הממשלה.

משה כחלון: זה לא פיצול הצבעה.

גדעון סיטרמן: אבל, חבר-הכנסת משה כחלון, זה בפועל מה שאתם עושים בסעיף הזה.

רוברט אילטוב: אין פה שום פיצול הצבעה.

רוברט אילטוב: אתה השנה מקבל את מה שסוכם.

רוברט אילטוב: אין פה שום בעיה עם מה שסוכם.

רוברט אילטוב: אתה הבטחת לשבת איתם ולהגיע איתם למשהו, ואו שתשב איתם או שלא - זה לא משנה - ו אז יישב השר הבא.

רוברט אילטוב: יש לך שנה להסדיר את הנושא הזה.

רוברט אילטוב: במידה ולא יהיה, זה ישאר 5% וזה הכל.

רוברט אילטוב: בסך-הכל, אתה לא נפגעת.

רוברט אילטוב: אין פה שום פיצול.

רוברט אילטוב: יש פה גם מה שאתה הבטחת לעשות עם הנושא הזה.

רוברט אילטוב: אז, תעשה.

רוברט אילטוב: אני מעלה את זה להצבעה לפי ההצעה שלי.

רוברט אילטוב: אם ההצעה שלי עוברת, אני לא מעלה את ההצבעה שלךָ.

רוברט אילטוב: אני מבקש להעלות זאת להצבעה עם התיקון שאני הצעתי אותו.

רוברט אילטוב: מי בעד?

רוברט אילטוב: מי נגד?

רוברט אילטוב: בעד - 5 נגד - 1 נמנעים - אין הצעת היושב-ראש לגבי תקנה 4, שבתקנות רשות שדות התעופה (אגרות) (תיקון), התשס"ט-2008, נתקבלה.

לאה ורון: נגד - חמישה חברי כנסת, בעד - חבר-כנסת אחד.

רוברט אילטוב: אין נמנעים.

רוברט אילטוב: ההצעה עברה.

שרית זוכוביצקי-אורי: אמשיך לקרוא את תקנה 4.

שרית זוכוביצקי-אורי: אם כך, אנו לא נתייחס לתאריכים, אלא יהיו שתי כותרות: משקל כלי הטיס בק"ג והסכומים בשקלים חדשים.

שרית זוכוביצקי-אורי: הסכומים יתוקנו.

שרית זוכוביצקי-אורי: לגבי משקל כלי הטיס בק"ג, אקריא רק את הנוסחא של ה טבלה בלי הסכומים: עד 1,500 ק"ג - עם הסכום שיתוקן, מ-1,501 ק"ג עד 3,000 ק"ג, מעל 3,000 ק"ג לכל 1,000 ק"ג נוספים או חלק מהם תוספת של.

שרית זוכוביצקי-אורי: וכן יש את הסכומים המתוקנים.

רוברט אילטוב: האם יש הסתייגויות או שאלות?

אתי בנדלר: למעשה, זה אושר.

לאה ורון: זו תקנה 5.

שרית זוכוביצקי-אורי: לא, מה שהיה עכשיו זו תקנה 4.

אתי בנדלר: היא השלימה קריאת תקנה 4, הגם שהיתה הצבעה, כדי שזה יהיה לפרוטוקול סיום קריאת תקנה 4.

רוברט אילטוב: הצבענו על זה.

רוברט אילטוב: תמשיכי בבקשה.

שרית זוכוביצקי-אורי: (קוראת תקנה 5 בתקנות.

שרית זוכוביצקי-אורי: )

דובר: כתוב כאן:

דובר: "ב-1 באפריל".

יואל סלוצקי: לא.

יואל סלוצקי: יש תיקון, וזה "1 בינואר".

שרית זוכוביצקי-אורי: אנו נתקן בהתאם.

שרית זוכוביצקי-אורי: הנוסח שלפני הוא הנוסח המתוקן.

שרית זוכוביצקי-אורי: האם המספרים יתוקנו בלי חלוקה?

דובר: כן.

דובר: זה אותו דבר.

רוברט אילטוב: כפי שסיכמנו, כמובן, המספרים יתוקנו על-פי מה שסוכם.

שרית זוכוביצקי-אורי: האם אתם רוצים לשמוע את החלוקה?

אתי בנדלר: בלי חלוקה.

שרית זוכוביצקי-אורי: אני שואלת האם לומר את חלוקת המשקלים.

אתי בנדלר: כן.

רוברט אילטוב: האם יש למישהו התיחסות בנושא הזה?

שרית זוכוביצקי-אורי: חלוקת המשקלים: עד 1,500 ק"ג, מ-1501 ק"ג עד 3,000, מעל 3,001 לכל 1,000 ק"ג נוספים או חלק מהם תוספת של - ושוב, יופיעו הסכומים המתוקנים.

אתי בנדלר: אם כך, מדובר כאן על תוספת של 5% מה-1 בינואר 2009.

רוברט אילטוב: אני מעלה להצבעה את תקנה 5.

רוברט אילטוב: מי בעד?

רוברט אילטוב: מי נגד?

רוברט אילטוב: בעד - פה אחד תקנה 5, בתקנות רשות שדות התעופה (אגרות) (תיקון), התשס"ט-2008, בשינויים שצויינו, נתקבלה.

רוברט אילטוב: זה אושר פה אחד.

שרית זוכוביצקי-אורי: עתה, תיקון תקנה 7.

לאה ורון: מה קרה לתקנה 6?

דוברת: אין שינוי.

אתי בנדלר: תקנה 6 - עניינה תיקון תקנה 7 לתקנות העיקריות.

שרית זוכוביצקי-אורי: (קוראת תקנה 6 בתקנות.

שרית זוכוביצקי-אורי: ) שוב, האם אתם רוצים זאת בשני שלבים או בשלב אחד?

דובר: שוב, זו הטבלה.

שרית זוכוביצקי-אורי: אנו לא מחלקים.

שרית זוכוביצקי-אורי: טור אחד בטבלה הוא של משקל כלי הטיס בק"ג: עד 1,500 ק"ג, מ-1,501 ק"ג עד 3,000 ק"ג, מעל 3,000 לכל 1,000 ק"ג נוספים או חלק מהם, תוספת של - ויופיעו הסכומים המעודכנים לפי הנוסחא.

רוברט אילטוב: פה יש לנו מצב כמו בתקנה 4 - נכון?

דובר: כן.

רוברט אילטוב: אם כך, אני שוב מעלה את הנושא הזה להצבעה.

אתי בנדלר: דהיינו, 5% מ-1 בינואר 2009 בלבד בלי החלוקה לתקופות.

עמרי טלמון: אדוני היושב-ראש, זכרוני הרב לא עומד לי, ואני לא זוכר אם עד היום שולמו האגרות עד ה-31 במרץ.

יואל סלוצקי: זה בדצמבר.

יואל סלוצקי: היות והתקנות הנוכחיות מאפשרות לנו לעדכן את המחירים ארבע פעמים בשנה, מהרגע שהמדינה עברה לשנה תקציבית ינואר-דצמבר, אנו נוהגים לחייב ב-1 בינואר כל שנה קלנדרית.

עמרי טלמון: האם אין כאן כפל?

יואל סלוצקי: אין כפל.

רוברט אילטוב: אני מעלה את הנושא להצבעה עם תיקון שהוא דומה לתיקון בתקנה 4, שמדבר על ה-1 בינואר 2009 העלאה של 5%.

רוברט אילטוב: מי בעד?

רוברט אילטוב: מי נגד?

רוברט אילטוב: בעד - פה אחד תקנה 6, בתקנות רשות שדות התעופה (אגרות) (תיקון), התשס"ט-2008, בשינויים שצויינו, נתקבלה.

רוברט אילטוב: תקנה 6 אושרה פה אחד עם התיקונים.

שרית זוכוביצקי-אורי: (קוראת תקנה 7 בתקנות.

שרית זוכוביצקי-אורי: ) שוב, תהיה טבלה מחולקת לשני מועדים, כאשר כותרת אחת היא "אגרת סבלות לנוסע" תוך חלוקה לגבי טרמינל 3 ובטרמינל 1, וכותרת נוספת היא: "תוספת לנוסע הממריא מנמל התעופה בן גוריון אל מחוץ לישראל בין השעות 04:00 עד 08:00 לפי שעון יקום מתואם (U.T.C)" וגם פה יש חלוקה בין טרמינל 3 לטרמינל 1, תוך חלוקה לשני מועדים, כפי שסוכם.

רוברט אילטוב: האם יש הערות?

ליאור יבור: לנו, לחברות התעופה, יש בעיה עם הסעיף הזה - עם סעיף (ג) לתקנה המקורית.

ליאור יבור: סעיף (ג) לתקנה המקורית קובע ש"לא היו לנוסעים חפצים- - -

דובר: זה לא בתיקון.

ליאור יבור: תתנו לי להתייחס, כי אני מתייחס לתקנה עצמה.

ליאור יבור: בסעיף (ג) לתקנה המקורית כתוב: "לא היו לנוסעים חפצים יהיה בעל כלי הטיס פטור מתשלום אגרת סבלות בעד אותו נוסע, אם הודיע על כך למנהל שדה התעופה בהודעה בכתב שנמסרה 48 שעות מראש".

דובר: האם אתה רוצה להציע שהם ישלמו גם בלי מטען?

ליאור יבור: לא.

רוברט אילטוב: תסביר את זה, כי לחברי-הכנסת אין החומר פה.

דובר: אנו מתנגדים לזה.

רוברט אילטוב: אתה כבר אומר "אנו מתנגדים".

ליאור יבור: סעיף 8 קובע שנוסע שמגיע ללא מזוודה - החברה לא תחוייב בעבורו בדמי סבלות, שזה מאד הגיוני.

ליאור יבור: אין לו מזוודה, ולכן לא מחייבים עבור דמי סבלות.

ליאור יבור: אבל, הוא דורש מחברות התעופה דרישה שלא ניתן לקיימה, כי הוא דורש שחברת התעופה תודיע בכתב 48 שעות מראש שמר פלוני יגיע בעוד יומיים לטיסה בלי מזוודה.

ליאור יבור: הסעיף הזה הוא בבחינת אות מתה.

ליאור יבור: הסעיף הזה מוסיף אגרה שהחברות נאלצות לשלמה בלי קשר אם הנוסע מגיע עם מזוודה או בלי.

ליאור יבור: אני מציע: ראשית, קיימים מודלים של מהו אחוז הנוסעים שמגיעים ללא מזוודה.

ליאור יבור: שנית, חברות התעופה יכולות לדווח מראש ואחרי זה להתקזז בסוף החודש כי יודעים מי הוא הנוסע שבא עם מזוודה או בלי.

ליאור יבור: אפשר להתבסס על איזה שהוא מודל.

דובר: מה אם אחד מגיע עם שתי מזוודות?

רוברט אילטוב: לא להפריע, בבקשה.

דובר: מה קורה בעולם?

דובר: אין את האגרה הזאת.

קובי מור: זה לא מדוייק.

קובי מור: נקבע שאגרת הסבלות היא כארבעה דולרים או משהו לכל נוסע, כאשר רשות שדות התעופה לא מקבלת כסף לגבי מי שבא עם שלוש מזוודות.

קובי מור: היא לא מקבלת כסף על מטען עודף, כאשר חברות התעופה גובות על מטען עודף.

קובי מור: היא לא מקבלת כסף עבור מטען חורג לנוסע, כמו למשל: אופניים, גלשן וכו'.

קובי מור: חברת התעופה גובה על כך, ורשות שדות התעופה איננה גובה על כך.

קובי מור: היא לא מקבלת כסף עבור טיפול בעגלות נוסעים ובעגלות ילדים, וחברת התעופה כן גובה על כך.

קובי מור: אני משקיע כדי להביא את העגלות מתא המטען למעלה לנוסע.

קובי מור: מה זה?

קובי מור: זו הערה שאין לה מקום, ואנו מתנגדים לה.

רוברט אילטוב: הנושא ברור.

רוברט אילטוב: הנקודה ברורה.

רוברט אילטוב: אנו נעלה אותו להצבעה.

אבנר גורדון: יש בתקנה אפשרות לחברת התעופה להודיע 48 שעות שאין מזוודות כדי להיערך, ועל זה אין חילוקי דעות.

קובי מור: זה מקובל עלי.

אבנר גורדון: חילוקי הדעות הם על כך שאנו צריכים לתת רשימה שמית של נוסעים שזה דבר בלתי אפשרי.

אבנר גורדון: אנו יכולים לבוא ולהגיד "10% מגיעים בלי מזוודות" כדי שהם ייערכו עם כוח-אדם לאותו יום.

אבנר גורדון: זו מטרת התקנה.

עתניאל שנלר: אם יש שינוי, עושים התקזזויות.

רוברט אילטוב: חברים, אני לא פותח את הנושא הזה לדיון.

רוברט אילטוב: אנו מעלים זאת להצבעה.

סטס מיסז'ניקוב: היושב ראש, צריך לדעת איך להצביע.

דובר: אבל, מה קורה למי שבא עם שלוש מזוודות?

רוברט אילטוב: אני מבקש לתת לחבר-הכנסת סטס מיסז'ניקוב זכות דיבור.

סטס מיסז'ניקוב: קובי מובר, אני רוצה להבין.

סטס מיסז'ניקוב: ברגע שמודיעים לך 48 שעות שאדם מגיע בלי מזוודה, האם אתה פוטר את החברה מהאגרה הזאת?

קובי מור: אני מזמין פחות כוח-אדם.

סטס מיסז'ניקוב: דהיינו אתה פוטר אותה על אותה דלתא מאגרה.

קובי מור: כן.

סטס מיסז'ניקוב: אבל, על-פי מה שהם אומרים - ואני די מתחבר לזה - זה לא ניתן, ואי-אפשר 48 שעות מראש לתת לך רשימה מי מגיע עם מטען ומי בלי.

סטס מיסז'ניקוב: האם אפשר להתקזז בסוף החודש על-פי מה שהיה בדיעבד?

קובי מור: אי-אפשר.

דובר: הוא כבר הזמין את העובדים.

קובי מור: זה כוח האדם שלי.

קובי מור: זו נקודה שאני צריך לטפל בה.

קובי מור: כל התחשיב נעשה בזמנו- - -

סטס מיסז'ניקוב: אבל, התחשבנות - - -

רוברט אילטוב: חברים, עם כל הכבוד, אני מבקש לתת לחבר-הכנסת סטס מיסז'ניקוב לדבר.

רוברט אילטוב: אני לא מוכן שתדבר ברעש כזה.

סטס מיסז'ניקוב: אפשר להתחשבן גם אחורה וגם הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: אם נניח מביאים לך בדיעבד את רשימת האנשים שבאו בלי מטען והם כבר שילמו לך - אתה מחזיר להם.

סטס מיסז'ניקוב: אם להפך - אז אתה מחזיר להם.

סטס מיסז'ניקוב: זו התחשבנות.

סטס מיסז'ניקוב: בסופו של דבר, אתה מתקזז איתם.

קובי מור: אני לא יודע לעשות זאת.

קובי מור: צריך להיערך.

קובי מור: אני חושב שזו טעות לפתוח את זה.

רוברט אילטוב: חיים רומנו, אתה האחרון.

רוברט אילטוב: נדבר בקצרה, ואז נסיים את הדיון הזה.

חיים רומנו: יש פה סעיף שלדעתי על דרך לא הגונה מנסים להתחמק מהבטחה.

חיים רומנו: מה זה משנה אם קוראים לנוסע "מוישה ינקל" או "ינקל מוישה"?

חיים רומנו: מה שם הנוסע רלוונטי בכלל?

חיים רומנו: מה שרלוונטי הוא כמה מזוודות מגיעות וכמה מזוודות אינן מגיעות.

חיים רומנו: כל ההתחכמות הזאת שברשימת שמות זו התחכמות.

חיים רומנו: יפה תעשה רשות שדות התעופה, אם תגיד: "חבר'ה, אנו לא רוצים לוותר על ההכנסה הזאת, ולכן אנו מתחכמים".

חיים רומנו: אבל, שלא יעטפו את ההתחכמות הזאת בזה שלא לוקחים עגלות ילדים.

חיים רומנו: אין שום סיבה לקבל את שם הנוסע ולחבר זאת למזוודות.

חיים רומנו: אני מוכן לתת מספר מדוייק של אנשים שמגיעים עם מספר של אנשים שמגיעים בלי מזוודות.

חיים רומנו: גם אם אני נותן שם של נוסע, מחר הוא יכול לבוא בלי מזוודה.

סטס מיסז'ניקוב: איך אתה יכול לחשב את זה 48 שעות מראש?

דובר: יש לנו מודלים.

חיים רומנו: יש לנו סטטיסטיקות.

חיים רומנו: אנו יודעים שנוסעים עסקיים טסים עם טרולי.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: חבר-הכנסת עתניאל שנלר, בבקשה.

2524: יש פרוצדורה בכנסת.

עתניאל שנלר: הצעה לסדר - יש דברים שלא דנו, ואנו לא בקיאים.

עתניאל שנלר: אני מתנגד לזה.

עתניאל שנלר: אני לא אצביע נגד, אבל אני מתנגד כי אני חושב שצריכה להיות אגרת סבלות לנוסע עד שתי מזוודות, וצריכים להעלות את האגרה על שלוש, ארבע וחמש מזוודות.

עתניאל שנלר: משום שאתם תקפצו בצדק ומשום שאתם תשמחו בצדק ומשום שלא דנו בסוגיה, אי-אפשר להכניס עכשיו את כל העידונים שצריך להכניס.

עתניאל שנלר: בואו ונאשר את הדבר הזה, ונדון בסעיף קטן (ג) כשידונו על הדברים האחרים.

עתניאל שנלר: אחרת, אין סוף לדברים.

קובי מור: זה מקובל עלי.

אבנר גורדון: היושב-ראש, יש פה משהו חדש שנולד בתקנות החדשות - הסבסוד של טרמינל 1 ע"י טרמינל 3.

אבנר גורדון: זה גם מופיע פעם ראשונה בסעיף הכבוּדה.

אבנר גורדון: זה חדש, ועד היום זה לא היה בשום מקום.

יואל סלוצקי: זה לא סבסוד.

אבנר גורדון: שמענו קודם מהאוצר על סבסוד של רשות שדות התעופה את הפנים-ארציות, כשבאירופה ובארצות-הברית סבסוד צולב הוא לא בדיוק חוקי אבל לא משנה.

אבנר גורדון: האם אנו, חברות התעופה, שפוקדות את טרמינל 3 - וזה אותו סבל, אותו מכונאי ואותו עובד רשות שמשרת את שני המטוסים ואת שתי החברות - האם אנו מכריזים דבר בישראל שהנוסעים והחברות וכל מי שפוקד את טרמינל 3 מסבסדים מהיום והלאה או איך שתקרא לזה את טרמינל 1?

אבנר גורדון: זה דבר חדש שלא היה עד היום באף תקנה.

אבנר גורדון: אנו לא בדיוק מבינים למה.

רוברט אילטוב: אני מבקש את התייחסות רשות שדות התעופה לנושא הזה.

לאה ורון: רבותי, אל תפריעו.

2524: במסגרת מדיניות הממשלה על שמיים פתוחים, רצו לעודד את כל הטיסות שהן low cost וצ'ארטרים, ולכן ביקשו להפחית את האגרה מ-13 דולר ל-10 דולר.

2524: לא רק מעלים אגרות אלא גם מורידים אגרות כדי לשרת את הנוסע ה-low cost והצ'ארטרים.

2524: לכן, בעצם, ההצעה הזאת נגזרת ממדיניות הממשלה בעניין הזה.

2524: צריך גם לזכור, שעצם העובדה שמישהו יוצא מטרמינל 1 זה מאריך לו את הזמן וזה יותר קשה.

2524: עד שמגיעים מטרמינל 3 ליציאה מהשערים זה עניין של זמן וזה פחות נוח.

2524: לכן, יש הגיון לאגרה המופחתת.

עתניאל שנלר: לא הבנתי מה שהסברת.

עתניאל שנלר: אתה מייצג חברת תעופה - נכון?

אבנר גורדון: אני מייצג את חברת התעופה "סוויס".

עתניאל שנלר: לא חשוב.

עתניאל שנלר: אתה מייצג חברת תעופה כלשהי.

עתניאל שנלר: הבנתי את העברית אך לא את המהות.

עתניאל שנלר: האם, בעצם, אתה רוצה שאנו עכשיו נצביע לעשות את כולם בתעריף של טרמינל 3?

עתניאל שנלר: תראה מה אתה אומר עכשיו.

עתניאל שנלר: אתה אומר: "רוצים את הכל טרמינל 3".

עתניאל שנלר: מה אומרים בטרמינל 1?

עתניאל שנלר: אמרו לך: "כשאתה הולך לנסות להגיע לטיסות עם מחיר ברצפה, אתה עכשיו תשים אגרה גבוהה?".

עתניאל שנלר: אז, קח את היתרון של הטיסות הזולות והצ'ארטרים.

עתניאל שנלר: באים ואומרים לך: "בניגוד למדיניות שהיתה עד היום לתת X, אנו לוקחים כאן

עתניאל שנלר: רק 30% מה-X כדי לעזור למדיניות להביא טיסות זולות".

עתניאל שנלר: האם אתה, כנציג חברת תעופה, רוצה לייקר את האגרה?

חיים רומנו: רבותי, יש פה אפליה קשה של התעופה הישראלית, של חברת התעופה הישראלית "אל-על", וגם של החברות האחרות, מסיבה פשוטה מאד: לנו אין אלטרנטיבה.

חיים רומנו: אנו לא יכולים לבחור לטוס מטרמינל 1.

חיים רומנו: החברות האלה, שאתה מדבר עליהן בלהט רב כזה, הן המתחרות שלנו.

חיים רומנו: לא זו בלבד שיש לנו הוצאות ביטחון שאין להן ולא זו בלבד שאנו לא יכולים לטוס למדינות שהן טסות אליהן, אנו גם מחוייבים מחוסר ברירה; אף אחד לא אמר ל"אל-על": "תבחרו לעבור לטרמינל 1", ואז אמרנו: "לא.

חיים רומנו: אנו רוצים את טרמינל 3, שם אנו גם משלמים אגרות יותר גבוהות".

חיים רומנו: יש פה אפליה בהגדרה של התעופה הישראלית.

רוברט אילטוב: אנו גולשים לדיון אחר לגמרי.

חיים רומנו: שלא יהיה סבסוד צולב.

רוברט אילטוב: אנו סיימנו את הדיון הזה.

רוברט אילטוב: אני מעלה את זה להצבעה איך שזה.

רוברט אילטוב: כבוד המנכ"ל, מה שאני מבקש הוא: בדיון הבא, בו נדבר גם על נושא התעופה הפנים-ישראלית, אנו נדון גם על הנושא הזה.

רוברט אילטוב: תביאו לנו חומר.

רוברט אילטוב: אני חושב שחשוב שחברי-הכנסת יתייחסו לזה ויידעו על מה הם מדברים.

רוברט אילטוב: אנו נצביע על זה איך שזה כרגע.

אברהם מיכאלי: אם הוא מביא חומר, איך נצביע על זה?

רוברט אילטוב: אם יהיה צורך, נשנה גם בחקיקה או בתקנות.

רוברט אילטוב: אני מעלה את התקנה כמו שהיא.

רוברט אילטוב: מי בעד?

עתניאל שנלר: אני נמנע.

אברהם מיכאלי: גם אני נמנע.

אברהם מיכאלי: בעד - 3 נגד - אין נמנעים - 3 תקנה 7, בתקנות שדות התעופה (אגרות) (תיקון), התשס"ט-2008, נתקבלה.

לאה ורון: בעד - שלושה חברי-כנסת, וכל השאר נמנעים.

רוברט אילטוב: אין נגד.

רוברט אילטוב: תודה.

אברהם מיכאלי: - - -

רוברט אילטוב: חבר-הכנסת מיכאלי, האם אתה רוצה להצביע נגד?

רוברט אילטוב: תרשמי את חבר-הכנסת מיכאלי כמי שהצביע נגד.

רוברט אילטוב: הוא לא מרגיש נוח עם זה שהוא הצביע נמנע.

שרית זוכוביצקי-אורי: (קוראת את תקנה 8 בתקנות.

שרית זוכוביצקי-אורי: ) שוב, אנו עושים את הפיצול: 31 בדצמבר ו-1 בינואר 2010, וכן שני סכומים.

רוברט אילטוב: האם יש שאלות?

דובר: לא.

רוברט אילטוב: אנו מצביעים על תקנה 8 כפי שהיא עם התיקונים הנדרשים כפי שקבענו לפני כן.

אתי בנדלר: העלאה של 5% דו-שלבי.

שרית זוכוביצקי-אורי: כן, פלוס הדו-שלבי.

רוברט אילטוב: אני מעמיד להצבעה את תקנה 8.

רוברט אילטוב: מי בעד?

רוברט אילטוב: מי נגד?

רוברט אילטוב: בעד - פה אחד תקנה 8, בתקנות שדות התעופה (אגרות) (תיקון), התשס"ט-2008, בשינויים שצויינו, נתקבלה.

רוברט אילטוב: זה עבר פה אחד.

לאה ורון: תקנה 8 אושרה פה אחד.

דובר: זו תקנה 9.

לאה ורון: לא.

לאה ורון: זו תקנה 8 שעוסקת בתיקון תקנה 9.

יואל חסון: לא צריך לנזוף בנו.

לאה ורון: הכעס הוא לא עליכם אלא על עורכת-הדין זוכוביצקי.

שרית זוכוביצקי-אורי: הסעיף הבא הוא לגבי החלפת תקנות 10 עד 12, ואני מתקנת את זה כך שזה יהיה תקנה 9 ולא תקנה 10.

שרית זוכוביצקי-אורי: גם פה יש שני מועדים עם סכומים מתחתיהם.

שרית זוכוביצקי-אורי: האם אתם רוצים להקריא תקנה תקנה?

דובר: כבוד היושב-ראש, לגבי הסעיף הזה- - -

רוברט אילטוב: אי-אפשר להפריע לה באמצע.

רוברט אילטוב: היא תקרא, ותעירו את ההערות שלכם.

רוברט אילטוב: האם את סיימת לקרוא?

שרית זוכוביצקי-אורי: לא.

רוברט אילטוב: תסיימי לקרוא, ואחר כך יהיו כל השאלות.

דובר: זה סעיף אחד.

אתי בנדלר: בשלב הנוסח זה ישתנה לגמרי.

לאה ורון: לגבי 10 עד 12, מדובר בתקנה 9.

שרית זוכוביצקי-אורי: כן.

שרית זוכוביצקי-אורי: הערתי את זה.

שרית זוכוביצקי-אורי: (קוראת המשך תקנה 9.) אני מקריאה את רשימת המשקלים, ושוב גם כאן זה יבוא בשני מועדים: עד 5,700 ק"ג, מ-5,701 ק"ג עד 20,000 ק"ג, מ-20,001 עד 50,000, מ-50,001 עד 100,000 ק"ג, מ-100,001 עד 200,000 ק"ג, מ-200,001 עד 300,000 ק"ג, ומעל 300,000 ק"ג.

אתי בנדלר: אני לא מעירה על כך שהיו כאן הרבה בעיות נוסח, כפי שהזכירה גברת זוכוביצקי מלכתחילה.

שרית זוכוביצקי-אורי: זה יתוקן.

אתי בנדלר: מדובר כאן כאילו מחליפים את כל תקנות 10, 11, 11א ו-12, וזה לא מדוייק.

אתי בנדלר: כך למשל בחלק מהתקנות יש תקנות משנה (ב) שלא נוגעים בהן ולא משנים אותן.

שרית זוכוביצקי-אורי: נכניס את ההתאמות.

אתי בנדלר: משנים רק את מה שמובא במפורש בפני הוועדה, ואני לא רוצה לפרט מעבר לזה.

שרית זוכוביצקי-אורי: (קוראת המשך תקנה 9.) שוב, גם פה יש רשימת משקלים עם חלוקה לשני מועדים, והסכומים יפורטו בדולרים.

שרית זוכוביצקי-אורי: פירוט המשקלים הוא: עד 50,000 ק"ג, מ-50,001 ק"ג עד 100,000 ק"ג, מ-100,001 ק"ג עד 150,000 ק"ג, מ-150,001 ק"ג עד 200,000 ק"ג, מ-200,001 ק"ג עד 300,000 ק"ג, ומעל 300,000 ק"ג.

לאה ורון: אולי תעצרי וכדאי שהוועדה תאשר את התקנה הזאת?

שרית זוכוביצקי-אורי: זה עדיין במסגרת אותו תיקון.

שרית זוכוביצקי-אורי: החלפנו 10 עד 12.

שרית זוכוביצקי-אורי: (קוראת המשך תקנה 9.) שוב, יש כאן רשימה של המשקלים וסכומים בשקלים חדשים בשני מועדים.

שרית זוכוביצקי-אורי: רשימת המשקלים היא: עד 35,000 ק"ג, מ-35,001 ק"ג עד 45,000 ק"ג, 45,001 ק"ג עד 75,000 ק"ג, מ-75,001 ק"ג עד 115,000 ק"ג, מ-115,001 ק"ג עד 150,000 ק"ג, מעל 150,001 ק"ג לכל 1,000 ק"ג נוספים או חלק מהם.

רוברט אילטוב: האם יש הערות?

אבנר גורדון: התבלבלתי במספרים, ולכן אני מפנה אתכם לעמוד 6 היכן שכתוב: "אגרת שירותי נוסע נכנס" שם מדובר על אגרה בסך 17.19 שקל.

אבנר גורדון: אגרה זו מושתתת על חברות התעופה ולא על הנוסע, למרות שכתוב "אגרת נוסע".

אבנר גורדון: זו הסטוריה של מעל 40 שנה, שכשרצו לעודד תיירות למדינת ישראל אמרו: "התייר לא ישלם.

אבנר גורדון: חברת התעופה תשלם את האגרה".

אבנר גורדון: אין אף מקום בעולם שחברת התעופה משלמת אגרת נוסע נכנס.

אבנר גורדון: למשל: בשוויץ אתה נוחת ויש אגרת נחיתה ויש אגרת המראה והנוסע משלם.

אבנר גורדון: בלי לפגוע בהכנסות הרשות, כלומר בלי לאזן את המשוואות, יש אפשרות להעביר זאת לכרטיס הטיסה כמו שקיים בכל המדינות בעולם; אגרת נוסע נכנס מופיעה כמשהו בנוסף על מחיר כרטיס הטיסה בכל ההיטלים וכו', וחברת התעופה גובה ומעבירה לרשות.

אבנר גורדון: אין דבר כזה בשום מקום בעולם.

עתניאל שנלר: זה גם קיים - - -

רוברט אילטוב: חבר-הכנסת שנלר, החלטת להפריע לי כל היום היום.

עתניאל שנלר: סליחה.

רוברט אילטוב: גדעון סיטרמן, אני יכול להמשיך עוד שעתיים.

רוברט אילטוב: יש מקום לדיון בנושא הזה, אבל אני לא פותח את הדיון הזה כרגע מסיבה שהנושא הזה מורכב.

רוברט אילטוב: זה גם קשור לכל הנושא של גביית מסים ע"י הסוחרים.

רוברט אילטוב: אני נמנע מלהעלות זאת לדיון.

רוברט אילטוב: לכן, אנו נצביע על זה כרגע כך, אם כי אני אומר שיש מצב לדון על הנושא הזה, אבל זה דיון לא לעכשיו.

רוברט אילטוב: זה דיון יותר מורכב.

אבי פרידמן: אדוני היושב-ראש, אנו לא באים לכאן לומר לוועדה: "תקחו את ההוצאה הזאת מהרשות".

אבי פרידמן: הרשות נהנית מהכספים האלה במשך 40 שנה - שתמשיך ליהנות.

אבי פרידמן: אבל, זה נטל עלינו, וזה נטל שצריך לשלם הנוסע.

אבי פרידמן: כך גם מוגדר וכתוב במפורש.

רוברט אילטוב: אבל, עם כל הכבוד, הנושא הזה הוא יותר מורכב, ואי-אפשר לדון עליו בשתי דקות, ואני לא אפתח אותו לדיון.

אבי פרידמן: אנו כבר רצינו להעלות את זה לדיון לפני 20 שנה.

רוברט אילטוב: עם כל הכבוד, אני לא קיבלתי בקשה מכם לדון על הנושא הזה.

משה כחלון: אם היתה בקשה כזאת, היו צריכים להיות גורמים נוספים כמו הגנת הצרכן.

משה כחלון: אי-אפשר לבוא עכשיו ולתפוס טרמפ על איזו שהיא תקנה ולשנות את כל סדרי עולם.

אבי פרידמן: אנו כבר 20 שנה רוצים להעלות את הנושא.

רוברט אילטוב: אני לא קיבלתי בקשה כזו, ואני חושב שאף יושב-ראש שקדם לי בקדנציה הזאת לא קיבל את הבקשה, למרות ש-20 שנה זה מפריע לכם.

רוברט אילטוב: תעלו זאת בצורה מסודרת, ואם יש מקום - אנו נדון על זה.

אבי פרידמן: אני מקווה.

רוברט אילטוב: אני מעלה את הסעיף הזה, את התקנה הזאת, להצבעה.

עמרי טלמון: אני מבקש להתייחס לסעיף 11א.

עמרי טלמון: כלי טיס החולף במרחב האווירי של ישראל מודיע לנו.

עמרי טלמון: זה סעיף טוב.

עמרי טלמון: אבל, עמיתיי באירופה ובאמריקה צריכים לשלם עד 50 טון 55 דולר או שיתקנו את הסכום.

עמרי טלמון: אני מציע להכניס פה קטגוריה של: עד 5,700 ק"ג.

עמרי טלמון: כלומר, כל ה"פישפשים" ישלמו הרבה פחות.

עמרי טלמון: זו אגרה ענקית.

רוברט אילטוב: כמה "פישפשים" כדבריך מגיעים לישראל?

עמרי טלמון: הם מגיעים לירדן, ועוברים בארץ.

עמרי טלמון: הם לא נוחתים פה.

רוברט אילטוב: כמה כאלה יש?

רוברט אילטוב: על כמה טיסות מדובר?

עמרי טלמון: אין לי מושג.

רוברט אילטוב: האם יש לכם אינדיקציה לנושא הזה?

רוברט אילטוב: הדברים האלה לא הובאו לנו, ואנו לא יודעים נתונים.

רוברט אילטוב: אי-אפשר לבוא ולקבוע ככה.

רוברט אילטוב: אני לא מעלה את זה לדיון בכלל.

רוברט אילטוב: אני מעלה את התקנה להצבעה.

רוברט אילטוב: מי בעד?

רוברט אילטוב: מי נגד?

רוברט אילטוב: בעד - פה אחד תקנה 9, בתקנות שדות התעופה (אגרות) (תיקון), התשס"ט-2008, בנוסח שהוקרא ובשינויים שצויינו, נתקבלה.

רוברט אילטוב: התקנה עברה פה אחד.

אתי בנדלר: אנו תמיד מדברים על העלאה דו-שלבית של 5% ועוד 5%.

רוברט אילטוב: כמובן, שזה בהתאם להסכם ופשרה שהגיעו אליהם פה.

שרית זוכוביצקי-אורי: התקנה הבאה - המספר שלה היא: 10, והיא עוסקת בתיקון תקנה 13.

שרית זוכוביצקי-אורי: (קוראת תקנה 10 בתקנות.

שרית זוכוביצקי-אורי: )

אברהם מיכאלי: - - -

דובר: לא.

דובר: אנו תיקנו את זה.

שרית זוכוביצקי-אורי: יש שתי אפשרויות.

שרית זוכוביצקי-אורי: אני יכולה לקרוא את הנוסח שבפני הוועדה.

שרית זוכוביצקי-אורי: יש איזו הסכמה שהגיעו אליה.

רוברט אילטוב: תני לנו אפשרות אחת שנתת לנו - האפשרות האחרונה.

שרית זוכוביצקי-אורי: האם להקריא את הנוסח שבפני הוועדה?

קרן טרנר: תקראי קודם את הנוסח המקורי ואז נדון.

שרית זוכוביצקי-אורי: בסדר.

שרית זוכוביצקי-אורי: אני מקריאה את הנוסח שבפני הוועדה, ויהיה דיון.

שרית זוכוביצקי-אורי: (קוראת המשך תקנה 10 בתקנות.

שרית זוכוביצקי-אורי: )

עתניאל שנלר: אין שדה כזה.

שרית זוכוביצקי-אורי: יש.

שרית זוכוביצקי-אורי: זה צופה פני עתיד.

יואל סלוצקי: הוא לא נמחק מרשימת שדות התעופה בישראל.

דפנה עין-דור: הוא עדיין מוגדר כשדה.

שרית זוכוביצקי-אורי: (קוראת המשך תקנה 10 בתקנות.

שרית זוכוביצקי-אורי: )

לאה ורון: עכשיו, תאמרי מה אתם מציעים.

שרית זוכוביצקי-אורי: האלטרנטיבה המוצעת היא לפצל לשתי קטגוריות.

שרית זוכוביצקי-אורי: קטגוריה אחת היא: מנמל תעופה בן גוריון טרמינל 3, ולפצל לשני היעדים ללא שינוי בסכום המוצע.

לאה ורון: לא הבנתי.

שרית זוכוביצקי-אורי: אקרא את הנוסח המוצע קומפלט.

שרית זוכוביצקי-אורי: אקרא את הנוסח כמו שהוא - הנוסח המוצע האחר.

שרית זוכוביצקי-אורי: במקום ארבע האפשרויות אני מקריאה נוסח אחר:

קרן טרנר: זה לא משהו שמוסכם.

עתניאל שנלר: זה גם עובדה ואילת.

אתי בנדלר: האם זה 10 דולר?

שרית זוכוביצקי-אורי: כן.

אברהם מיכאלי: למה יש את ההפרדה בין מצרים למדינות אחרות?

דפנה עין-דור: זה הסכם עם המִצרִים.

דובר: זה בא לעודד תיירות.

דובר: זו החלטת ממשלה.

קרן טרנר: אני רוצה רגע לחדד זאת.

קרן טרנר: ההסכמות שלנו - וזה גם בהמשך למה שנציג משרד התיירות הציג פה - הוא שבעובדה ייגבו 10 דולרים.

קרן טרנר: העניין הוא כזה: איפה שנוחתים בטרמינל 3 שם יש שירות מועדף - ישלמו יותר, ואיפה שהנוסעים חווים רמת שירות נמוכה יותר - תהיה אגרה נמוכה יותר מאילת.

קרן טרנר: הכוונה היא, ואני רוצה לחדד: לא שדה-דב, כי בשדה-דב אין שירות פחות טוב.

גדי טפר: השירות בשדה-דב פחות טוב מכל שדות התעופה האחרים.

קרן טרנר: מצד שני, אין לו גם מונית לקחת לתל-אביב.

קרן טרנר: הכוונה היתה לאילת ועובדה, כמו שציין משרד התיירות, ולא על חשבון זה להכניס את זה.

קרן טרנר: אין הכוונה לשאר השדות.

עמרי טלמון: בשדה-דב אין שירות בכלל.

עמרי טלמון: אני עושה את השירות לבד.

קרן טרנר: אם כך, תנחת בנתב"ג.

קרן טרנר: אבל, אנו מדברים רק על בין-לאומי.

עתניאל שנלר: קרן טרנר, אם אני מבין נכון, יש טרמינל 3, טרמינל 1 וכל השאר.

קרן טרנר: השאלה היא: מה זה "כל השאר"?

עתניאל שנלר: "כל השאר" זה כל השאר.

קרן טרנר: זו לא היתה הכוונה של משרד האוצר, ואם אני יכולה לדבר בשם משרד התיירות הרי הוא ביקש שבעובדה יהיה תעריף מופחת.

עתניאל שנלר: לא מזכירים כאן שני שדות: עובדה ושדה-דב.

קרן טרנר: אבל, כשאתה אומר "אחרים", ומתכוון שדה-דב ועובדה,--

עתניאל שנלר: אני מתכוון לומר מה לא מוזכר ומה נכלל בכל האחרים.

קרן טרנר: --אנו מתכוונים: עובדה.

קרן טרנר: אנו לא מתכוונים לשדה-דב.

סטס מיסז'ניקוב: אבל, זה משהו שהם ביקשו לעשות.

אתי בנדלר: מנכ"ל משרד התחבורה דיבר בפירוש גם על שדה-דב קודם.

אתי בנדלר: הוא הזכיר את שדה-דב יחד עם עובדה.

עתניאל שנלר: נכון.

קרן טרנר: אני, משרד האוצר, מבקשת לחדד.

קרן טרנר: אני לא חושבת שזה נושא שהוא קריטי למשרד התחבורה.

סטס מיסז'ניקוב: אבל, אתם סוברניים.

אתי בנדלר: אין כאן עניין של לחדד.

קרן טרנר: ביקשתם שנקריא את ההסכמות.

קרן טרנר: הנושא של עובדה הוסכם, והנושא של שדה-דב לא הוסכם עם משרד האוצר.

רוברט אילטוב: קרן, אנחנו סיימנו.

עתניאל שנלר: ניאלץ להצביע נגד משרד האוצר.

קרן טרנר: למה צריך להיטיב עם שדה-דב?

רוברט אילטוב: היועצת המשפטית של הוועדה נמצאת כרגע בזכות הדיבור.

אתי בנדלר: נתחיל כך: "מנמל התעופה בן-גוריון, טרמינל 3 ומכל שדה תעופה אחר: --

שרית זוכוביצקי-אורי: לא.

שרית זוכוביצקי-אורי: ייאמר: "...

שרית זוכוביצקי-אורי: טרמינל 3" ואז יש פירוט: למצרים, וליעד אחר.

אתי בנדלר: --למצרים - 16.61 דולר, וליעד אחד - 21.70 דולר.

אתי בנדלר: מנמל התעופה בן-גוריון, טרמינל 1 ומכל שדה תעופה אחר - 10 דולר".

לאה ורון: זה כולל את עובדה ואת שדה-דב.

אתי בנדלר: כן, זה כולל גם את שדה-דב.

אבנר גורדון: הערה - שוב, טרמינל 1 מקבל פה עדיפות.

אבנר גורדון: לדעתי, לרשות מגיעות הכנסות מלאות.

אבנר גורדון: יש החלטת ממשלה לעודד תיירות.

אבנר גורדון: צריכים לדבר על התייר ולא על חברת תעופה.

אבנר גורדון: ההפרש הזה של ה-10 דולרים בין 21 דולר ל-10 דולרים זה מה שישפיע עליו לבוא אלינו, לנסוע לתורכיה או למרוקו?

אבנר גורדון: את הסבסוד פה צריך לתת, אם נותנים, לחברת תעופה, כמו שאמרו קודם, ולא 10 דולרים הפרש הם מה שיגבירו את ה-low cost לישראל.

אבנר גורדון: זו אחיזת עיניים, אבל אין מה לעשות.

אבנר גורדון: קובי מור, האם 10 דולרים זה מה שישפיע?

אבנר גורדון: ! בחייך.

רוברט אילטוב: האם עוד מישהו רוצה להגיב בקצרה?

עומר שלו: יש לנו בקשה לסיפא של סעיף קטן (א).

עומר שלו: דיברנו עם משרד התחבורה והוא יציע נוסח.

עומר שלו: הרציונל הוא שכיום יש פער בין השער היציג שנקבע על-פי התקנות בגין אגרת מס נוסע יוצא לבין השער שנקבע בחוק הגנת הצרכן למלוא התשלום.

עומר שלו: למעשה, זה יוצר אצל סוכני הנסיעות ואצל חברות התעופה פער כלפי הנוסעים, כי לכאורה אמורים לגבות את שני החלקים האלה בשני שערי מטבע שונים.

עומר שלו: פנינו למשרד התחבורה והצגנו בפניהם את הבעיה הזאת, והם אמורים להציע פה נוסח מעודכן.

לאה ורון: עורך-הדין שלו, האם יש לך את הנוסח המתוקן?

לאה ורון: האם אתה מוכן להקריא אותו?

עומר שלו: הם עכשיו ניסחו אותו.

עומר שלו: זה אצל היועצת המשפטית של משרד התחבורה.

רוברט אילטוב: מר סיטרמן, האם אתם מסכימים לזה?

גדעון סיטרמן: כן.

רוברט אילטוב: אם כך, אני מעלה זאת להצבעה כולל התיקון שמדובר עליו.

רוברט אילטוב: אני מעלה להצבעה, ואתם תעשו את התיקון הראוי והמקובל שהסכמתם לו.

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: מה הם מבקשים?

לאה ורון: שיקראו זאת.

רוברט אילטוב: תקריאו את הנוסח.

שרית זוכוביצקי-אורי: זו סוגיה שלא היתה קיימת בנוסח.

שרית זוכוביצקי-אורי: אנו מבקשים לתקן במסגרת תקנה 13(א), ולהוסיף: --

דפנה עין-דור: --"האגרה תשולם בידי הנוסע לבעל כלי הטיס על-פי שער ההעברות וההמחאות כפי שפורסם על-ידי בנק בישראל במועד הנפקת כרטיס הטיסה על-ידי בעל כלי הטיס או המורשה מטעמו".

דפנה עין-דור: בהמשך נאמר: "לא שילם נוסע במועד כאמור" - וכאן אין שינוי - "או לא הונפק לו כרטיס טיסה, ישלם במועד ובמקום שקבע בעל כלי הטיס ובלבד שתשלום האגרה לא יהיה בשדה תעופה.

דפנה עין-דור: האגרה המשולמת בישראל על-ידי בעל כלי הטיס תשולם בשקלים חדשים לפי השער ביום התשלום".

שרית זוכוביצקי-אורי: מה שהיא הקריאה זה איך התקנה צריכה להיראות אחרי התיקון.

שרית זוכוביצקי-אורי: כלומר, צריך להכניס שינויים ניסוחיים כמו "אחרי מלה כזו יבוא כך וכך" וכו'.

שרית זוכוביצקי-אורי: היא הקריאה כאן את הנוסח השלם שלאחר התיקון.

אבי פרידמן: אין לנו, כחברות תעופה זרות, ויכוח ושום התנגדות לנוסח עצמו.

אבי פרידמן: יש לנו בעיה עם יום התשלום.

אבי פרידמן: אנו נמצאים כרגע בבעיה שיש עשרות אלפי נוסעים שגבינו מהם 13 דולר.

דובר: גם "אל-על".

אבי פרידמן: אני אומר "אנו", וזה לא רק אנו אלא כל החברות.

אבי פרידמן: הנוסעים יגיעו לזה.

אבי פרידמן: התייר שהגיע מחוץ-לארץ ב-20 בדצמבר ויוצא ב-5 בינואר כבר בחו"ל גבו ממנו מס נמל בסך 13 דולר.

אבי פרידמן: לפי איך שזה כתוב כרגע, כל נוסע שיגיע לשדה תעופה ב-1 בינואר חברת התעופה תצטרך לשלם לרשות 21.70 דולר כלומר עוד כמעט 9 דולרים, ומדובר בעשרות ובמאות אלפי נוסעים.

דובר: זה רק מכירות עתידיות, מכירות שנעשו לאחר ה-1 בינואר.

דובר: איך אתה יכול להוכיח?

אבי פרידמן: איך אתה מיישם את זה?

דובר: כשמגיע נוסע לנתב"ג, איך אתה מוכיח לרשות שזה כרטיס חדש או כרטיס ישן?

רוברט אילטוב: מהי ההצעה שלכם לפתרון הבעיה?

אבי פרידמן: אני לא יודע מה הפתרון.

אבי פרידמן: צריך לחשוב על זה.

עתניאל שנלר: האם יהיה מקובל עליכם, הרשות, כנסיון לגשר על דבר כזה, וזו בעיה אמיתית, שתקנה 13 בלבד תיכנס לתוקף ברבעון השני.

2524: בשום פנים, לא.

דובר: זה תקציבי.

אבי פרידמן: צריך לתת לנו זמן לזה.

דובר: אנו סופגים.

אבי פרידמן: בסך-הכל, אנו גובים את הכסף הזה עבורכם, עבור הרשות, ואתם יודעים זאת.

אבי פרידמן: אם אתם אומרים "לא", אין לנו בעיה ולא נתנגד.

אבי פרידמן: הרשות תשים אדם בשדה התעופה ותגבה את הכסף הזה מה-1 בינואר.

דובר: אם אנו נגבה, יהיה delay על כל טיסה.

רוברט אילטוב: מר סיטרמן, האם יש פתרון לבעיה כזאת?

גדעון סיטרמן: לדעתי, זה פתרון ניהולי ארגוני שאנו צריכים למצוא לו, וזה תמיד קורה במעברים ואלה בעיות צנרת.

גדעון סיטרמן: אנו צריכים למצוא פתרון לזה.

גדעון סיטרמן: מה שמבקש היושב-ראש זה פתרון שצריך להגיע להסדר בינואר ופברואר איך פותרים את הבעיה הזאת.

קרן טרנר: האם יש לכם מידע על היקפים?

קרן טרנר: במה מדובר?

קרן טרנר: בכמה מדובר?

חיים רומנו: יש לנו בערך 70% מה-booking.

חיים רומנו: בינואר יש 70%.

דפנה עין-דור: שטסו או שהונפק להם כבר כרטיס?

דפנה עין-דור: אלה שני דברים שונים.

חיים רומנו: יש הרבה מאד מבצעים עכשיו.

קרן טרנר: זה לא הוגן להעלות להם מ-13 דולר ל-21.70 דולרים.

אתי בנדלר: זו בעיה אמיתית.

קרן טרנר: האם יש פתרון טכני שאתם תָראו מה כורטס לפני?

קרן טרנר: אין פה ארגונים צרכניים, אבל זה גם לא הוגן להעלות למי שכבר קנה.

רוברט אילטוב: האם יש לכם פתרון או הצעה לפתרון?

חיים רומנו: אנו חושבים שצריך לקבוע תקופת מעבר.

חיים רומנו: אנו צריכים לקבוע תקופת מעבר, והם יצטרכו גם לסמוך על הדיווח של החברות לגבי מי שכירטס ומי שלא.

2524: אני חושב שאנו יכולים להסכים שמי שכירטס לפני ה-1 בינואר - ישלמו את זה בהתאם למה שזה.

דוברת: בדיוק.

ליאור יבור: זה לא מה-1 בינואר, אלא מיום הפרסום ברשומות.

קרן טרנר: לא.

קרן טרנר: אבל, אנו מדברים היום.

קרן טרנר: זה ידוע.

2524: אנו סומכים על חברות התעופה שאם טס וגביתָ רק 13 דולר, אל תשים את ההפרש.

2524: זה הוגן.

אתי בנדלר: אני רוצה להבהיר.

אתי בנדלר: אם אני מכרטסת מחר, לפי כמה יגבו ממני?

אתי בנדלר: הם עדיין לא רשאים לגבות ממני את התעריף המוגדל.

2524: זה מרגע הפרסום.

דובר: זה מרגע התחולה.

אתי בנדלר: האם התחילה תהיה ה-1 בינואר.

קרן טרנר: 13 דולר.

אתי בנדלר: כלומר, רק מי שמכרטס ב-1 בינואר ואילך - - -

דובר: לא נכון.

אתי בנדלר: זו המשמעות.

קרן טרנר: זה מה שהיושב-ראש אמר כרגע.

חיים רומנו: החיוב יהיה למי שעושה זאת ב-1 בינואר ואילך.

חיים רומנו: אבל, את לא תדעי להבחין בין מי שכירטס לפני או אחרי זה.

קרן טרנר: אבל, אומר יושב-ראש רשות שדות התעופה שהוא סומך עליך שתראה לו את הנתונים.

חיים רומנו: זה לא קשור - - -

קרן טרנר: זה לטובתכם.

קרן טרנר: הוא אמר את זה.

רוברט אילטוב: קרן, נא לאפשר לו לדבר.

אבי פרידמן: אני מכיר את הנושא הזה ואני מבין את החשיבות של רשות שדות התעופה לקבל את ה-21.70 דולר.

אבי פרידמן: אני, בשם חברות התעופה הזרות, מוכן לקבל מצב שאכן כל נוסע שיכורטס לו כרטיס החל מה-1 בינואר 2009 ייגבו ממנו 21.70 דולר.

דובר: לא.

אבי פרידמן: לתת לנו אפשרות במשך שלושת החודשים הבאים לשלם לרשות שדות התעופה לפי מה שגבינו.

אבי פרידמן: גבינו 21 - נשלם 21, גבינו 13 - נשלם לפי 13.

חיים רומנו: רק בתיקון אחד: מיום שבו זה יפורסם - - -

אבי פרידמן: נכון.

לאה ורון: אבל, אתי בנדלר, אין את השלושה חודשים.

חיים רומנו: אם זה יפורסם ב-1 בינואר - - -

דובר: עד אז, אסור לך לגבות 21.70 דולר.

לאה ורון: מר פרידמן, אני מזכירה לך שהתקנות נכנסות לתוקפן רק ב-1 בינואר 2009.

לאה ורון: על איזה שלושה חודשים אתה מדבר?

דובר: מתי הן מפורסמות?

אבי פרידמן: ינואר, פברואר ומרץ - מגיע נוסע לצ'ק-אין וחברת התעופה בודקת.

לאה ורון: כלומר, אחרי כן.

אבי פרידמן: קיבלתי 13 דולר - אני מודיע לרשות בסוף החודש ואני משלם את זה.

אבי פרידמן: קיבלתי 21 דולר - נשלם 21 דולר.

דובר: הרשות מקבלת.

דובר: מסכימה.

רוברט אילטוב: האם אתם מסכימים לעקרון הזה?

דובר: כן.

קרן טרנר: צימצמת את ההצעה שלו.

עתניאל שנלר: בוא ונצביע.

עתניאל שנלר: יש הסכמה.

רוברט אילטוב: צריך עכשיו לנסח את ההסכמה הזאת.

אתי בנדלר: אני לא מבינה את ההצעה.

אתי בנדלר: אם התקנות נכנסות לתוקף, בתקנה 13 כרגע לגבי כירטוס, החל מה-1 בינואר 2009, אתה לא רשאי לגבות פחות מ-21.70 דולר.

אתי בנדלר: לכן, אין כאן שאלה של מה ששילמו לך.

דובר: זה רטרואקטיבי.

יואל חסון: אבל, מה אם האדם קנה את הכרטיס קודם?

אתי בנדלר: אם הוא כורטס לפני ה-1 בינואר, אתה לא רשאי לגבות ממנו 21.70 דולר.

אבי פרידמן: נכון, אבל הרשות גובה ממני 21.70 דולר.

אתי בנדלר: זה מה שאני אומרת: היא לא תגְבּה.

אבי פרידמן: איך היא תדע?

אבי פרידמן: היא לא תדע מי.

אתי בנדלר: אתה תיתן לה את הדיווח.

רוברט אילטוב: אני מבקש לשמור על שקט.

רוברט אילטוב: עובדיה עלי, בבקשה.

אתי בנדלר: אתה צריך לתת דיווח לא לגבי כמה הוא שילם, אלא לגבי תאריך הכירטוס.

דובר: זה אותו דבר.

2524: רבותי, כדי שלא תהיינה אי הבנות, אנו מדברים כך: כרטיסים מה-1 בינואר - לפי התעריף החדש.

ליאור יבור: מיום הפרסום, ולא מה-1 בינואר.

לאה ורון: לא.

לאה ורון: זה לא נכון מה שאתה אומר.

לאה ורון: זה לא מיום הפרסום.

רוברט אילטוב: מה-1 בינואר.

לאה ורון: התקנה הבאה היא לגבי התחילה של התקנות, והוועדה תחליט על התחילה.

דובר: המאוחר מבין השניים.

רוברט אילטוב: עובדיה עלי, בבקשה אתה בזכות דיבור.

2524: כפי שאמרו כאן נציגי חברות התעופה הזרות, אם מכרטסים ב-1 בינואר כרטיס חדש - מקובל.

2524: אם אתם כירטסתם לפני כן לתקופה שאחרי ה-1 בינואר וגביתם רק 13 דולר - תשלמו על 13 דולר.

אתי בנדלר: זה לא "אם".

אתי בנדלר: הוא לא רשאי לגבות להם יותר מ-13 דולר.

רוברט אילטוב: הוא לא יכול.

2524: בסדר.

2524: אני מבין.

2524: בגין התקופה הזאת שהוא כירטס וגבה רק 13 דולר הוא ישלם 13 דולר.

רוברט אילטוב: האם אפשר לקבל נוסח?

2524: אני מקבל את ההצעה שלכם.

קרן טרנר: למה שהוא ישלם יותר?

דובר: הוא לא ישלם יותר.

רוברט אילטוב: אין פשוט נוסח.

אתי בנדלר: גברת זוכוביצקי, ברשותך, אני רוצה לראות אם סיכמתי את זה נכון.

אתי בנדלר: תחילתן של תקנות אלה, למעט תקנה 13 - במספור שיהיה לה כפי שיהיה לה בנוסח הסופי - ב-1 בינואר 2009.

אתי בנדלר: לגבי תקנה 13, היא תחול לגבי נוסע שהונפק לו כרטיס טיסה ב-1 בינואר 2009 ואילך.

יואל סלוצקי: עד מתי?

יואל סלוצקי: לא לכל החיים.

יואל סלוצקי: מה קורה אם הוא קנה לאוגוסט?

דובר: לא.

עתניאל שנלר: לא.

עתניאל שנלר: אתה טועה.

רוברט אילטוב: אם הוא מכר לפני זה, אז זה גם אם זה באוגוסט.

2524: עזוב את זה.

2524: בסדר.

אתי בנדלר: זה מי שהונפק לו כרטיס הטיסה ב-1 בינואר ואילך.

2524: זה בסדר.

רוברט אילטוב: אם הוא לקח שנה מראש - אז הוא שנה מראש לקח.

רוברט אילטוב: מה לעשות.

אתי בנדלר: עכשיו, כאשר אני מדברת על "הונפק לו כרטיס הטיסה", מובן מאליו שאנו נצטרך לקבל את הנוסח המדוייק שיביא לידי ביטוי את המלה "כירטוס".

אתי בנדלר: כלומר, מי שאישר כבר ויש אישור לגבי הטיסה שלו, והוא לא ב-stand by ולא באופציה.

דובר: שהוא שילם.

אתי בנדלר: שילם כפי שזה מופיע בחקיקה.

לאה ורון: האם אז יתווסף סעיף לגבי "כירטוס" בסעיף ההגדרות?

אתי בנדלר: אם יהיה צורך.

אתי בנדלר: אפשרות אחרת היא שזה יהיה בתקנה הזאת עצמה.

אתי בנדלר: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לדבר הבא: אם הוועדה מאשרת שתחילת התקנות תהיה ב-1 בינואר 2009, אנו מדברים כרגע על פחות משבועיים במהלכם צריכים לנסח מחדש את כל התקנות יחד עם משרד המשפטים, להחתים את השר ולהספיק לפרסם את התקנות ברשומות לפני אותו מועד.

אתי בנדלר: אני מודיעה לכם שזהו מירוץ נגד הזמן, ואני מבקשת להקפיד להיות בקשר עם מי שצריך ממשרד המשפטים כולל עם הוראות מהשר ככל שיהיה צורך בעניין כדי לוודא שהתקנות אכן יפורסמו בנוסח שיאושר ע"י הוועדה בהתאם להחלטות לפני אותו מועד.

רוברט אילטוב: אם כך, אני מעלה להצבעה, בכפוף לתיקונים, את התקנה האחרונה, שאני לא יודע את מספרה.

לאה ורון: זו תקנה 14 בעניין התחילה.

אברהם מיכאלי: האם הכל יועבר לעיונךְ לפני כן?

אתי בנדלר: ודאי.

רוברט אילטוב: אני מעמיד את התקנה להצבעה.

רוברט אילטוב: מי בעד?

רוברט אילטוב: מי נגד?

רוברט אילטוב: בעד - פה אחד תקנה 14, בתקנות רשות שדות התעופה (אגרות) (תיקון), התשס"ט-2008, בשינויים שצויינו, נתקבלה.

רוברט אילטוב: זה אושר פה אחד.

יואל חסון: שיהיה בהצלחה לכולם.

אתי בנדלר: מכתב אישור ייצא, רק אחרי שאני אקבל נוסח.

רוברט אילטוב: הישיבה עדיין לא נעולה, ומי שרוצה ללכת מוזמן לצאת בשקט.

דפנה עין-דור: אנו רק רוצים להבהיר בעניין מדד העדכון.

דפנה עין-דור: אנו משנים כך: במקום שיהיה ממוצע בין מדד המחירים לצרכן למדד השכר הציבורי, משאירים רק "מדד המחירים לצרכן" כשהוא נשאר מחולק בשינוי בשער החליפין של הדולר.

דפנה עין-דור: לגבי הפנים-ארצי - לא, ולגבי הבין-לאומי - כן.

ליאור יבור: לא, ממש לא.

ליאור יבור: זה לא מה שסוכם.

רוברט אילטוב: אני לא מקבל את מה שאת אומרת.

רוברט אילטוב: לא הבנתי מה שאת אומרת.

רוברט אילטוב: תביאו לנו את הנוסח המתוקן לאישור הוועדה.

רוברט אילטוב: תודה.

ליאור יבור: זה לא מה שסוכם.

דובר: זה מה שסוכם בדיוק.

דפנה עין-דור: זה מה שסוכם.

דובר: תפסיקו להמציא דברים.

רוברט אילטוב: אנו לא נאשר את זה, אם יש פה בעיה.

רוברט אילטוב: נקודה.

דובר: יש פה בעיה גם של התייעלות שלא - - -

דפנה עין-דור: זה לא קשור להתייעלות.

גדעון סיטרמן: אדוני היושב-ראש, העסק הזה קריטי, ואני רוצה שיהיו פה הקשבה וחידוד.

לאה ורון: נא לא להפריע.

גדעון סיטרמן: אנו באנו לקראת בקשה שלכם לגבי מדד יוקר המחיה.

גדעון סיטרמן: לא שינינו את הנוסחא.

גדעון סיטרמן: זה רק במונה.

גדעון סיטרמן: במכנה נשאר שער הדולר כפי שהיה קיים.

אתי בנדלר: כך גם אני הבנתי.

גדעון סיטרמן: אוקיי.

גדעון סיטרמן: זה מה רציתי להגיד.

גדעון סיטרמן: תודה רבה.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: הישיבה נעולה.