ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 720, 2008-11-24 10:30

רוברט אילטוב: בוקר טוב.

רוברט אילטוב: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

רוברט אילטוב: על סדר היום: תיקון תקנות התעבורה, שעיקרן התאמה למקובל בתקינה האירופאית.

רוברט אילטוב: ראשית, כנראה שהיום אתמנה ליושב הראש החדש של הוועדה ולכן הדברים קצת חדשים לי.

רוברט אילטוב: נתחיל ממשרד התחבורה.

אתי בנדלר: הצגה כללית.

חוה ראובני: אנחנו מדברים כאן על תיקון התקנות שעוסקות במבנה רכב, בצדדים הפיזיים והטכניים של כלי הרכב, בכמה נושאים.

חוה ראובני: עדכונים שעיקרם אישור הנורמות המקובלות בישראל עם נורמות בינלאומיות מקובלות.

חוה ראובני: אנחנו מדברים על כמה היבטים: הכרה בתקנים בינלאומיים בנושא קלנועית ולא רק בתקן הישראלי הייחודי לנושא הזה; התאמת הגובה המרבי המותר לרכב להובלת רכב למקובל בעולם.

חוה ראובני: היום הדרישות הישראליות נמוכות יותר; שינוי אופן הסימון אחורי של מחזירי אור של סוגי הרכב השונים.

חוה ראובני: כיום יש נורמות מיוחדות בישראל לפנסים לגרורים ונתמכים, שבמקרה הספציפי הזה מחמירות מהמקובל ואנחנו רוצים לשנותם.

חוה ראובני: למעשה זה שינוי שכבר הוטמע, מכוח סמכותה של רשות הרישוי לקבוע דרישות חובה לרכב.

חוה ראובני: למעשה זה עובד משנת 2008.

חוה ראובני: אנחנו מעוניינים להתיישר עם התקינה האירופית.

חוה ראובני: מה שמספיק בטוח וברור עבורם הוא טוב גם בשבילנו.

חוה ראובני: זאת הגישה הכללית שלנו, לא לעשות המצאות ישראליות ייחודיות.

חוה ראובני: זה גם יאפשר ליבואנים להביא מוצרי מדף ולא להביא מוצרים שמיוצרים במיוחד עבור ישראל.

חוה ראובני: אלה הנושאים שנמצאים בתקנות וכמובן שיהיה צורך להיכנס לפרטים.

רוברט אילטוב: האם למישהו יש הערות כלליות?

ישראל חזקיה: התקנות האלה מתייחסות בעיקר לנושא של קלנועית.

ישראל חזקיה: בארץ יש שני מפעלי תעשייה ונספחים אליהם עוד כאלה שסמוכים על שולחנם במעגל השני.

ישראל חזקיה: אני מברך אותך על מינויך.

ישראל חזקיה: אני מבקש מאפשר לנציג המפעלים מצרעה ומאפיקים להציג את הבעיות שהתיקון גורם להם.

ישראל חזקיה: יש לנו פה נציג מהתאחדות התעשיינים שעוסק בנושא התקנים והייתי מבקש לאפשר גם לו להרחיב.

נמרוד הגלילי: אני מנכ"ל של השכרת הרכב והליסינג של איגוד לשכת מסחר.

נמרוד הגלילי: הגענו לסיכום עם משרד התחבורה בנוגע לשינוי מסוים בסעיף 2(1) לתיקון תקנה 85.

נמרוד הגלילי: הייתי שמח שזה יבוא לידי ביטוי, כפי שסוכם.

אבי אמינוב: אני מנכ"ל אשכול טכנולוגיות.

אבי אמינוב: אני מבקש לדבר על הנושא של אספקת קלנועיות על ידי משרד הבריאות והביטוח הלאומי במקום כסאות ממונעים לנכים שיכולים ללכת.

אבי אמינוב: היום משרד הבריאות לא מספק קלנועיות אבל הוא מספק כיסאות ממונעים.

שרון לבנטר: ברשותך, אני אכנס יותר לנושא של הקלנועיות.

שרון לבנטר: באופן כללי, התקן בישראל הוא תקן המפותח בעולם לנושא הקלנועיות ונוכל להסביר את זה.

שרון לבנטר: ההשוואה שלו לתקנים הבינלאומיים תהיה הורדה באיכות התקן ושל התקינה.

שרון לבנטר: לצורך העניין, אני גם מייצג את התעשייה הקיבוצית.

שרון לבנטר: בעולם וגם בישראל התקינה של קלנועית זהה לתקינה של כסאות גלגלים.

שרון לבנטר: היא משמשת תחליף הליכה.

שרון לבנטר: היא דרגה אחת לפני כסא גלגלים ממונע.

שרון לבנטר: התקן המוביל בעולם הוא התקן האירופאי ה-EN12-184.

שרון לבנטר: מזה הרבה שנים ישראל אימצה את התקן הזה ובעצם התקינה הישראלית אימצה את התקינה האירופאית והוסיפה עליה אפילו דרגות החמרה מקומיות.

שרון לבנטר: התקינה בישראל, מבחינת הדגשים על בטיחות למשתמש ולסביבה, הם מהמובילים בעולם.

שרון לבנטר: היום יש שני יצרנים, אפיקים וצרעה.

שרון לבנטר: אנחנו יושבים באזור טבריה, מעסיקים כ-60 עובדים, למעלה מ-40 עובדים פריפריאליים נוספים, סה"כ למעלה מ-100 עובדים באזור טבריה ובית שאן.

שרון לבנטר: יש 7 יבואנים שמייבאים מסין וטיוואן תחת התקינה הישראלית המחמירה ללא שום בעיה.

שרון לבנטר: פתיחה לתקנים בינלאומיים אחרים, מעבר ל-EN12-184 תביא לפה גל של מוצרים נחותים מבחינה בטיחותית גם למשתמש וגם לסביבה.

שרון לבנטר: כמובן שזה יפגע משמעותית במפעלים הקיימים בארץ, שהם כולם מפעלי פריפריה.

שרון לבנטר: זה יפגע בהעסקה של עובדים באזור הצפון.

שרון לבנטר: אנחנו מעסיקים למעלה מ-100 משפחות באזור בית שאן וטבריה.

שרון לבנטר: אני רוצה לציין שהתקנים בישראל נקבעים על ידי ועדה טכנית במכון התקנים שנקראת 1414, שהיא הוועדה לאמצעי שינוע לנכים וחולים, מה שאומר שמדובר באביזר רפואי.

שרון לבנטר: התקינה היא תקינה של אביזר רפואי ולא תקינה של כלי רכב, לכן משרד התחבורה שוגה כאשר הוא מנסה לפתוח את זה לתקינה בינלאומית כי התקינה פה היא מאוד ברורה ונקודתית.

שרון לבנטר: פתיחה של התקינה היא סכנה הן למשתמשים והן לסביבה, ובסופו של דבר גם לתעשייה הישראלית.

עוזי מרדכי: אני מהנדס איגוד המתכת בהתאחדות התעשיינים ואחראי על הקשר עם עולם התקינה ומכון התקנים.

עוזי מרדכי: אני רוצה להתייחס להיבטים עקרוניים הקשורים לתקינה בהקשר לנושא הקלנועיות.

עוזי מרדכי: לאחר שקראתי את סעיף 1 בתיקון המוצע, לפיו משרד התחבורה מתכוון לאפשר הכנסת קלנועיות שיהיו על בסיס של תקנים בינלאומיים שהוכרו על ידי אגף הרכב, אני רוצה לומר את הדברים הבאים: התקן הקיים במדינת ישראל הוא לא תקן מקורי כפי שנטען כאן אלא תקן שמאמץ תקינה בינלאומית מפותחת, תקן EN12-184 אותו הוא מאמץ כלשונו אחד לאחד.

עוזי מרדכי: הדבר הזה נעשה בהתאם למדיניות הממשלה שקיבלה החלטות בנושא הזה, אם זה בהחלטה מס' 2191 מבאוגוסט 2007, שדיברה על כך שיש לעשות יישור קו עם כל התקנים ועם בהחלטות קודמות של הממשלה, החלטה 6025 מיום מיום 27.8.1995.

עוזי מרדכי: אני מקריא: "דרישות וקביעות של משרדי ממשלה השונים לגבי איכות מוצרים תיעשה באמצעות תקנים בלבד ולא באמצעות צווים ותקנות".

עוזי מרדכי: ישנה גם החלטה נוספת, 1309 מיום 8.1.1997, שגם היא מדברת על כך שדרישות מכוח כל דין בנוגע לאיכות של מוצרים או תהליכים ייקבעו ככל שניתן בדרך הכרזה של תקן ישראלי רשמי.

עוזי מרדכי: המשמעות היא, שבישראל יש מגנון מאוד מפותח לקביעת דרישות טכניות ממוצרים, באמצעות מכון התקנים ובאמצעות ועדות ציבוריות שמורכבות מהמגזרים השונים של המשק, אם זה יבוא, אם זה יצור מקומי, צרכנים או רשויות ממשלה.

עוזי מרדכי: כל אלה מקבלים ביחד החלטה שמותאמת לצרכים של המשק הישראלי.

עוזי מרדכי: נדמה לי שהחלטות הממשלה שציינתי מכירות בחשיבות המנגנון הזה ועומדות על כך שהחקיקה הטכנית צריכה להיעשות באמצעות תקנים ולא באמצעות מנגנון שעוקף את זה דרך תקנות.

עוזי מרדכי: לעניין הזה יש משמעויות נוספות.

עוזי מרדכי: נכון להיום מכון התקנים והטכניון, הם המעבדות שהוסמכו ומוכרים על ידי משרד התחבורה ומבצעים בדיקה של קלנועיות על פי התאמה לתקן הישראלי, שהוא אימוץ של התקן הבינלאומי, בעצם הצרכנים, המשתמשים מקבלים מוצר שעומד בדרישות הבטיחות שנקבעו בתקן ובכך בעצם מבטיחים גם את הבטיחות שלהם וגם את הבטיחות של הסביבה בכלל.

עוזי מרדכי: על פי מה שמוצע, יש רעיון שאומר שאנחנו נסתמך על בדיקה של ניירת בלבד.

עוזי מרדכי: לדבר הזה, לדעתי אין מקום, מעבר לזה שהוא עלול לפגוע בייצור המקומי שהוכיח עצמו במשך שנים רבות וגם מייצא להרבה מאוד מדינות בעולם, הדבר הזה גם עלול להסב נזק למשתמשים ולסביבה.

שמעון ולינסקי: אני מאגף הרכב במשרד התחבורה.

שמעון ולינסקי: קלנועית זה לא כסא גלגלים.

שמעון ולינסקי: קלנועית משמשת אנשים שקשה להם ללכת.

שמעון ולינסקי: יחד עם מכון התקנים ראינו כלים שמקובלים באירופה ומקובלים בתקן האירופאי.

שמעון ולינסקי: נכון שזה תקן פחות מחמיר מהתקן הישראלי אבל הוא עדיין מקובל באירופה.

שמעון ולינסקי: בהמלצת מכון התקנים אנחנו המלצנו ליישם גם את התקנים הבינלאומיים האלה ולהקל על האזרח.

שמעון ולינסקי: שלאזרח יהיה יותר פשוט ונוח לקנות קלנועיות.

שמעון ולינסקי: הקלנועית טובה, ראינו אותה ועומדת בתקן שמקובל באירופה.

שמעון ולינסקי: אם אנחנו מאמצים את התקינה האירופאית, לדעתי אנחנו צריכים לאמץ גם את התקינה הזאת.

רוברט אילטוב: משרד התחבורה.

חוה ראובני: דיברו פה אנשי המקצוע.

חוה ראובני: גם בנושאים אחרים אדוני יראה שאנחנו יושבים פה בחדר ואומרים שאנחנו לא ממציאים את הגלגל ולא עושים נורמות ישראליות ייחודיות.

חוה ראובני: אנחנו מדברים על כלי שמוסדר בתקנות התעבורה ככלי תחבורתי ואנחנו לא רוצים ליצור חסמים בפני אנשים המתקשים בניידות לרכוש ולהשתמש בכלים שנחשבים מקובלים, בטוחים וראויים לשימוש בכל מקום אחר בעולם.

חוה ראובני: יש כלים ישראלים מצוינים ויש תקן ישראלי מתקדם אבל זה לא כזה ראה וקדש.

רוברט אילטוב: האם יש חברי כנסת שרוצים להתייחס?

לאון ליטינצקי: האם יש פה נציגים של מכון התקנים?

רוברט אילטוב: הם הוזמנו אבל לא הגיעו.

לאון ליטינצקי: אני חושב שההתייחסות של מכון התקנים רצויה וחשובה כאן.

לאון ליטינצקי: אני רוצה להבין עד כמה רמת התקן הישראלי מקובל במדיניות בעולם.

לאון ליטינצקי: עד כמה הוא בטיחותי?

לאון ליטינצקי: מה ההשוואה בין תקן ישראלי לתקנים הבינלאומיים?

לאון ליטינצקי: שמעתי פה מנציגים של משרד התחבורה שהתקן שאתם רוצים לשנות הוא פחות מחמיר מהתקן הישראלי.

לאון ליטינצקי: אם אני מבין נכון, אתם רוצים להוריד את רמת התקן בארץ כדי - - -

שמעון ולינסקי: למקובל באירופה.

לאון ליטינצקי: בסדר.

לאון ליטינצקי: רציתי לשאול את מכון התקנים האם התקן הישראלי הוא התקן היחיד המחמיר בעולם או שיש הרבה מדינות בעולם שמשתמשות ברמת התקן הישראלית?

שמעון ולינסקי: ראיתי בדיקה של קלנועית בהולנד.

שמעון ולינסקי: למרות התקן הישראלי הם בדקו את זה והם פחות מחמירים מאיתנו.

אתי בנדלר: באיזה מובנים?

אתי בנדלר: יש לך קצת מידע?

שמעוןן ולינסקי: קשה לי להיכנס לפרטי פרטים.

אתי בנדלר: תמונה כללית, באיזה מרכיבים?

שמעון ולינסקי: הם לא מתפשרים על מערכות בלמים והיגוי של הכלי, על המרכב והמבנה שלו וגם לא על תקנים רפואיים.

שמעון ולינסקי: מדובר בכלי שינוע, לאו דווקא לנכים אלא לאנשים שקשה להם ללכת.

שמעון ולינסקי: קלנועית זה כלי תחבורה שאמור לנסוע על מדרכות, בקיבוצים ובמקומות כאלה.

לאון ליטינצקי: אנחנו רוצים להבין מה אתם הולכים לעשות פה?

לאון ליטינצקי: האם אתם הולכים לשנות את התקן על מנת שאותם אנשים שמשתמשים בקלנועיות יקבלו מכשיר בפחות כסף, כי ברגע שאתם משנים את התקן – אני מבין שאתם מכניסים פה יבואנים נוספים שעד היום לא יכלו לייבא ממקומות מסוימים.

לאון ליטינצקי: מצד שני, האם אותו אדם שמקבל את הקלנועית ממדינות שעד עכשיו לא היו מביאים משם, מקבל מכשיר פחות בטיחותי ופחות טוב ממה שיש היום?

לאון ליטינצקי: שנית, כולנו מבינים שבנוסף ל-8000 אנשים שפוטרו בעקבות המשבר, בנוסף למשבר הכלכלי שכולם יודעים עליו, אנחנו יכולים למצוא עצמנו במצב שהייצור הישראלי עוד פעם הולך להיפגע.

שמעון ולינסקי: אני לא חושב שהייצור הישראלי ייפגע.

שמעון ולינסקי: אני לא חושב שהמצב ישתנה.

שמעון ולינסקי: מי שיאשר את הכלים זה מכון התקנים שיבדוק שהם עומדים בתקינה בינלאומית.

קריאה: על סמך הוא יאשר?

שמעון ולינסקי: על סמך בדיקות.

שמעון ולינסקי: אם הם היו פה, היית שואל אותם.

שמעון ולינסקי: לאזרח יהיה יותר קל להשיג את הכלי ובהרבה פחות כסף.

לאון ליטינצקי: אבל לא מייצור מקומי.

שמעון ולינסקי: לא רק.

שמעון ולינסקי: אנחנו לא נגד הייצור המקומי.

שרון לבנטל: אני רוצה להתייחס לדברים שאמר נציג משרד התחבורה.

שרון לבנטל: כנראה שהוא לא יודע אבל התקן הישראלי והתקן ההולנדי זהים.

שרון לבנטל: שניהם עובדים לפי תקן EN12-184 .

שרון לבנטל: כדי לקבל את התקן הישראלי הבדיקות נעשות במעבדה בהולנד כי בישראל אין מעבדות מתאימות.

רוברט אילטוב: אז לאיזה תקנים הם רוצים לפתוח את זה?

שרון לבנטל: הם רוצים לפתוח את זה לסך התקנים הבינלאומיים.

שרון לבנטל: הם לא הגדירו תקן הולנדי.

שרון לבנטל: אם היו אומרים תקן הולנדי, אז היינו יושבים בארץ.

קריאה: לא יכול להיות שיגיע כלי מהולנד ולא ייכנס.

שרון לבנטל: אם הוא מהולנד, נותנים לו להיכנס.

שרון לבנטל: אגב, יש 7 יבואנים שמייבאים מסין וטייוואן שעומדים בתקן כך שיש פה גם כלים זולים.

שרון לבנטל: התקן הישראלי הוא בפירוש יותר טוב ויותר בטיחותי.

שרון לבנטל: יהיו כלים שיהיו נחותים מבחינה בטיחותית.

שרון לבנטל: יבואו כלים ממדינות שתקני הבטיחות שלהם נחותים מהתקן בארץ.

רוברט אילטוב: התקן הישראלי הוא הכי מחמיר?

שרון לבנטל: היום הוא מהטובים בעולם מבחינת החמרה.

אבשלום וילן: יש לי הערה לסדר.

אבשלום וילן: פעם אחר פעם משרדי ממשלה מגיעים לוועדת הכלכלה ופה מתחיל הדיון המקצועי.

אבשלום וילן: אפילו המפעלים לא יודעים שעושים להם את זה.

אבשלום וילן: מיתון עולמי קיים, האבטלה העולמית תגיע אלינו ואנחנו נתנדב להרוס את המפעלים שלנו.

אבשלום וילן: אני לא מבין.

אבשלום וילן: יש התאחדות התעשיינים.

אבשלום וילן: מדוע לא יושבים איתם קודם ומראים להם את התקנים?

אבשלום וילן: האם מעניין אותי אם התקן ההולנדי מקביל לתקן הבינלאומי?

אבשלום וילן: יש חילוקי דעות ומביאים את זה פה להכרעה.

אבשלום וילן: פעם אחר פעם מביאים לפה הנחתות.

אבשלום וילן: במקום שמשרדי הממשלה יעבדו עם היצרנים, יגידו להם שהם עומדים לשנות את התקן ושיש להם שנה להתכונן.

אבשלום וילן: צריך לעבוד מסודר.

אבשלום וילן: כל יומיים אני שומע על סיפור כזה.

אבשלום וילן: פתאום מישהו קופץ, בא לא רעיון, לא ישב, לא בדק סיסטמאתית עם ההתאחדות ועם היצרנים.

אבשלום וילן: אם יש חילוקי דעות, שיביאו אותם לפה להכרעה, אבל כל השיטה הזאת – ככה לא בונים מדינה.

אורי מקלב: אני הייתי מבקש להבדיל בין התקנים האיכותיים לבטיחותיים.

אורי מקלב: אם אנחנו מקלים בנושא של האיכותיים, אנחנו צריכים להסביר מדוע אדם קשה יום ומוגבל ויש לו קושי כלכלי, יכול להיות שאנחנו רוצים להביא קלנועיות שהן זולות יותר מהקלנועיות הישראליות.

אורי מקלב: אבל אם אנחנו מדברים על הורדה של התקן הבטיחותי זה סיפור אחר.

אורי מקלב: יש הבדל אם הצבע צריך לעמוד בפני חלודה לבין משהו בטיחותי.

אורי מקלב: דבר נוסף.

אורי מקלב: יכול להיות שהכבישים של אירופה הם כבישים יותר טובים.

אורי מקלב: לא פעם אני רואה אנשים נכים עם קלנועיות שמסתובבים בכבישים.

אורי מקלב: לפעמים הם מעמיסים עליהם דברים והם מנסים להתגבר על המהמורות שיש בכבישים.

אורי מקלב: גם בלי עין של נכה, אני רואה שהקלנועית לא תמיד יציבה ואני תמיד חושש שעוד רגע הוא עומד ליפול.

אורי מקלב: דברים בטיחותיים זה דבר אחר.

אורי מקלב: בישראל אין אותן דרכים שיש באירופה.

אורי מקלב: לכן אני חושב שצריך להבדיל את הנושא האיכותי.

אורי מקלב: אנחנו רוצים לדבר על הורדה והוספה של איזה תקנים.

רוברט אילטוב: באירופה יש כל מיני מדינות וכל מיני דרכים.

דוד רותם: הייתי רוצה לדעת כמה קלנועיות נמכרות בארץ שנה וכמה מייבאים?

דוד רותם: על מה אנחנו מדברים.

שרון לבנטל: להערכתנו, נמכרות בארץ כ- 1,500 קלנועיות ו-40% מתוכן הן מיבוא.

שמעון ולינסקי: זה לא ישתנה

דוד רותם: אז למה אנחנו עושים את זה?

שמעון ולינסקי: אנחנו רוצים לאמץ את התקן שהוא תקן בינלאומי.

שמעון ולינסקי: לתת לזה גושפנקה חוקית.

דוד רותם: אתה אומר שבעצם אתם רוצים לאמץ תקן בינלאומי שלא יגביר את היבוא, לא יוסיף בטיחות לקלנועיות ולא ייתן לנו כלום אלא רק שנהיה יפים ויהיה לנו תקן בינלאומי.

שמעון ולינסקי: לא נהיה יפים.

דוד רותם: אתה רוצה להקל על היבוא.

שמעון ולינסקי: אני רוצה להקל על האזרח שרוצה לקנות קלנועית וקשה לו ללכת.

דוד רותם: איך אתה מקל עליו, בזה שאתה מאפשר לו להביא קלנועית בתקן נמוך יותר?

שמעון ולינסקי: אני מקל עליו לרכוש את הקלנועית.

דוד רותם: מבחינת מחיר כי התקן נמוך יותר.

שמעון ולינסקי: גם מבחינת מחיר וגם מבחינת נגישות אבל לא מבחינה בטיחותית.

שמעון ולינסקי: לגבי בטיחות אנחנו לא מתפשרים.

שמעון ולינסקי: אנחנו לא נרד מהנושא של התקן.

שמעון ולינסקי: יש את הנושא של הפרעות אלקטרומגנטיות ואנחנו לא נרד מזה.

שמעון ולינסקי: זה ישנו גם בתקן האירופאי.

דוד רותם: איך תבטיחו שירות וחלקי חילוף?

שמעון ולינסקי: השוק הוא שוק חופשי.

שמעון ולינסקי: גם היום יש יבוא ויש שירות והכל עובד.

דוד רותם: היום אתה רוצה לפתוח את זה לתקן נמוך יותר לעוד יבואנים.

דוד רותם: תגיד, אתה יודע כמה עולה מצבר של קלנועית?

שמעון ולינסקי: לא.

דוד רותם: למעלה מ-12,000 שקל.

קריאה: לא, מצבר עולה בין 1,000 ל-1,200 שקלים.

רוברט אילטוב: דוד רותם מה אנחנו עושים עכשיו עם כמה עולה מצבר?

דוד רותם: אני רוצה לדעת.

דוד רותם: האם אנחנו עושים את זה כדי להקל על אנשים או שאנחנו הולכים לסבך אותם.

דוד רותם: הם יקנו מוצר זול, פחות טוב.

דוד רותם: אנחנו נסגור את המפעלים הקיימים היום בארץ ומחר בבוקר האנשים האלה יישארו עם קלנועית לא נוסעת.

שמעון ולינסקי: אני מציע לדחות את הדיון עד שיהיה כאן נציג של מכון התקנים.

רוברט אילטוב: אני מציע שתשבו עם היצרנים ועם כל הגופים הרלוונטיים ותדונו לפני שתגיעו לוועדה.

רוברט אילטוב: אנחנו נדחה את הדיון הזה.

רוברט אילטוב: למישהו יש עוד הערות?

גבי בן הרוש: אני יושב ראש מועצת המובילים.

גבי בן הרוש: אני רוצה לומר למשרד התחבורה.

גבי בן הרוש: נמאס כבר לשמוע את המילה הזאת תקן אירופאי.

גבי בן הרוש: אין לנו מהנדסים?

גבי בן הרוש: אנחנו לא יודעים לעשות משהו תוצרת כחול לבן?

גבי בן הרוש: מספיק כבר להיצמד לתקן ובסוף אנחנו מקבלים מסין ומתאילנד.

גבי בן הרוש: ראינו את התקנים שלכם.

גבי בן הרוש: לחברי הכנסת, למה לא מעודדים תעשייה כחול לבן?

גבי בן הרוש: אני לא מבין.

גבי בן הרוש: אנחנו מדברים על משברים כלכליים.

גבי בן הרוש: למה לא לעודד עם מערכת בקרה את התוצרת שלנו?

גבי בן הרוש: איפה המפעלים?

גבי בן הרוש: הכל יבוא?

גבי בן הרוש: אנחנו רואים מה שקרה לכולם.

גבי בן הרוש: אולי פעם אחת תשנו דיסקט ובמקום תקינה אירופאית תעשו תקינה ישראלית.

גבי בן הרוש: יש לנו מספיק מהנדסים ואנשי מקצוע בארץ הזאת.

חוה ראובני: רציתי להעיר לעניין הבטיחותי.

חוה ראובני: אפילו ברכב הגדול אנחנו לא קובעים כנורמה את הרף העליון בבטיחות.

חוה ראובני: אנחנו קובעים רף בטיחותי מינימאלי שבו אנחנו מחייבים רכב אבל אדם יכול לבחור לקנות רכב עם שתי כריות אוויר או עם 6 כריות אוויר.

חוה ראובני: אנחנו לא אומרים שבמדינת ישראל יירשם רק רכב שיש לו 6 כריות אוויר.

חוה ראובני: דהיינו, הציפייה שהתקנות יאכפו את הנורמה הבטיחותית המקסימאלית היא לא המדיניות שאנחנו הולכים איתה בהקשרים אחרים.

חוה ראובני: אני לא אשת המקצוע כדי לעשות השוואה בין תקן לתקן אבל רק רציתי להעיר שאנחנו רוצים לקבוע איזה רף או סף לבטיחות.

חוה ראובני: אין כאן מישהו שיכול לומר שהתקנים שמקובלים באירופה פסולים ולא מתקבלים על הדעת כי אפשר יותר.

חוה ראובני: תמיד אפשר יותר.

חוה ראובני: אפשר לשים 6 ו-8 כריות אוויר אבל אנחנו לא מחייבים את זה.

רונן זהבי: אני מנכ"ל צרעה מערכות אקטיביות ואנחנו היצרן הישראלי השני היחידי שיש בארץ.

רונן זהבי: כל מה שמתייחס פה לייצור כחול לבן הוא מובן מאליו.

רונן זהבי: בקושי אנחנו שורדים במלחמות עם היבוא, בוודאי שבשוק המקומי.

רונן זהבי: ההכנה לדיון הזה מבחינתי היתה כזאת שאתמול הודיעו לנו שיהיה דיון.

רונן זהבי: היו צריכים לדבר איתנו קודם כדי שנגיע מוכנים לדיון הזה.

רונן זהבי: לגופו של עניין, יש בארץ בסך הכל 2 יצרנים.

רונן זהבי: יש בארץ בערך 7 יבואנים.

רונן זהבי: לארץ מגיעים כלים מכל העולם כבר היום.

רונן זהבי: פתיחת התקן, במובן של הורדת סף הבטיחות וסף הדרישות רק יביא כלים בהיצף, כלים נחותים.

רונן זהבי: כל מה שנאמר כאן על כשירות וחלקי חילוף יבוא רק לרעת האזרח.

רונן זהבי: בסופו של דבר מגיעים אלינו לקוחות מכל הארץ שקנו כלים מאיכות ירודה, בדרך כלל מסין ומבקשים עזרה בשירות, בתחזוקה ובחלקי חילוף.

רונן זהבי: אני לא רואה משום היבט איזה סיבה יש לפגוע בתעשייה הישראלית ולאפשר יבוא של כלים נחותים עם תקן נמוך יותר בלי יכולת לתת להם שירות וחלקי חילוף.

רונן זהבי: אני לא מבין את ההיגיון ברצון להוריד את סף התקן.

רונן זהבי: להיפך, צריך לעודד את שני המפעלים האלה, שייצרו בארץ ויספקו תעסוקה ופרנסה לאזרחי ישראל.

רונן זהבי: גם היום לא חסרים כלים מיובאים.

סנג'ר חנניה: אני מאגף הרישוי במשרד התחבורה.

סנג'ר חנניה: אני רוצה לתקן.

סנג'ר חנניה: התקן שרשום בתקנות התעבורה 1279, הוא בעצם תקן שהבאנו אותו מחו"ל.

סנג'ר חנניה: אין תקן ישראלי מלא לקלנועית.

סנג'ר חנניה: נכון שבארץ הוספנו עליו כל מיני דרישות שמשרד התחבורה דרש להוסיף על התקן הזה.

סנג'ר חנניה: באותה תקופה הייתי חבר בוועדה שקבעה את הכללים להסדרת עניין הקלנועיות.

סנג'ר חנניה: באותה תקופה הביאו לארץ הרבה קלנועיות מחו"ל.

סנג'ר חנניה: במפעל בצרעה מביאים חלקים מחו"ל ומרכיבים בארץ כך שאין כאן פגיעה בתקינה או בבטיחות.

סנג'ר חנניה: הבטיחות של הקלנועית מחו"ל בטוחה כמו קלנועית שמיוצרת בארץ.

סנג'ר חנניה: אין פה ירידה באיכות.

סנג'ר חנניה: אני חושב שצריך לתת הזדמנות לנכים לקנות רכב יותר זול ושיוכלו להשתמש בו בארץ מבלי שיהיה מונופול של שני מפעלים שמייצרים את הכלי הזה.

אתי בנדלר: אני לא רוצה להביע את דעתי האישית, שאינה רלוונטית לעניין זה, לגבי הצורך לפתוח או לא לפתוח את ענף הקלנועיות ליבוא לארץ.

אתי בנדלר: כל שאני רוצה הוא להפנות את תשומת הלב לכך שבהתאם למוצע נאמר דבר אחד: פותחים את זה ליבוא של קלנועית שעומדת בדרישות של תקן בינלאומי כמפורט בנוהל האמור בפסקה 6.

אתי בנדלר: הנוהל האמור בפסקה 6, שעוד לא קראנו, זה נוהל שקובע משרד התחבורה.

אתי בנדלר: הוא קובע שם את הדרישות, קובע מה ייאמר בו והוא עומד לעיון לרשות הציבור.

אתי בנדלר: דהיינו, המחוקק, השר, באישור ועדת הכלכלה, קבעו את כל דרישות המינימום לקלנועית כדי שהיא תיחשב לקלנועית לפי התקנות.

אתי בנדלר: הנה כאן באים ואומרים לעניין התקן זה או תקן ישראלי מוגדר, שיודעים מהו, או משהו בלתי מוגדר לחלוטין שייקבע בהוראת נוהל פנימית.

אתי בנדלר: אין למעשה ודאות חקיקתית בעניין הזה, קרי, יכול מי שקובע את הנהלים הפנימיים של משרד התחבורה, שזה איננו דרג של שר, לתבוע תקן של מדינה איקס או של מדינה וואי בלי שאפילו אמות המידה לאימוץ אותו תקן ליבוא קלנועיות ידוע ונהיר לציבור.

אתי בנדלר: לכאורה, כאן מדובר על תקן אירופה שעומד בדרישות בטיחות משביעות רצון.

אתי בנדלר: כפי שאמרה גברת ראובני, אנחנו לא ממציאים את הגלגל וכל כיוצא בזה.

אתי בנדלר: אבל, בהתאם לנוסח של התקנות, כמי שמובא לאישור בפני ועדת הכלכלה, שמבקשים לתת להם תוקף של תקנות, בעצם ניתן באמצעות נוהל לאמץ תקן לאו דווקא אירופאי.

אתי בנדלר: זה יכול להיות תקן של מדינה אסיאתית כלשהי.

אתי בנדלר: אני לא בטוחה שאפשר להותיר את זה בצורה על כך עמומה.

אבשלום וילן: לא קיבלתי תשובה לשאלה האם ישבו עם היצרנים?

אתי בנדלר: אני לא אמורה לתת תשובה לשאלותיך.

אתי בנדלר: אני אומרת שמבחינה משפטית לי יש בעיה עם מה שמוצע.

אבשלום וילן: אין לי רשות הצבעה פה, אבל הנוהל הזה שעושים מחטפים וכופים ולא עובדים בצורה מסודרת עם התעשייה הישראלית צריך להיפסק .

אבשלום וילן: צריך לחנך, יש דרך להוביל דברים בכל מקום.

אבשלום וילן: מספיק עם ההורדות ידיים האלה.

אבשלום וילן: זה לא נכון, זה פוגע, שלא לומר מעליב ומה התוצאה בסוף?

רוברט אילטוב: לכן אנחנו מורידים מסדר היום את כל הנושא של הקלנועיות ונדון לאחר שהם יישבו.

קריאה: אני רוצה לזעוק את זעקתו של מכון התקנים שהוא בעצם הגוף שאמון במדינת ישראל לשבת ולכתוב את המפרטים הטכניים של המוצרים באשר הם.

קריאה: גם לגבי הקלנועיות מכון התקנים ישב וכתב ואימץ את התקן שאותו ציטט ידידי.

קריאה: אני רוצה להדגיש שהתקן הזה עוסק אך ורק בהיבטי בטיחות ונחשב לתקן המתקדם בעולם.

קריאה: בתוך ועדות התקינה של מכון התקנים יושבים נציגי רשויות ונציגי משרד התחבורה.

קריאה: יש פה הפקעה של מנדט שנתנו למכון התקנים לכתוב את התקינה שנוהגת במדינת ישראל, כפי שהוא עושה על פי החלטות הממשלה שציינתי קודם, הוא מאמץ תקינה בינלאומית הוא לא כותב תקינה מקומית, כפי שניסו לרמוז כאן.

קריאה: אני חושב שיש כאן מאין מחטף של משרד התחבורה.

שמעון ולינסקי: זה לא נכון, זאת בקשה של מכון התקנים.

קריאה: בעצם משרד התחבורה עושה שימוש בסמכותו כגורם שלטון וכרגולאטור ומכתיב באמצעות תקנה דרישות טכניות שהיו צריכות להיות והן מעוגנות כבר בתקינה הישראלית שאימצה תקן בינלאומי.

קריאה: לכן אני חושב שבמידה רבה הדיון הזה צריך להיעשות בין כתלי מכון התקנים.

קריאה: ירצה משרד התחבורה, יפנה מהתקנה שהוא כותב לתקן ישראלי שפורסם.

קריאה: כך זה צריך להיות.

שמעון ולינסקי: זה לא נכון.

שמעון ולינסקי: זאת היתה בקשה של מכון התקנים, להקל על האזרח בבדיקת הכלי.

שמעון ולינסקי: הבדיקה של העמידה בתקן היא מאוד יקרה והם פשוט היו רוצים להסתמך על תקנים בינלאומיים.

שמעון ולינסקי: חבל שאין פה מישהו ממכון התקנים שיכול לאשר את זה.

רוברט אילטוב: לכן אנחנו נפסיק את הנושא של הקלנועיות.

רוברט אילטוב: אני מבקש ממשרד התחבורה להתחיל להקריא.

רוברט אילטוב: אני כבר אומר לכם, שכל הנושא של הקלנועיות יעבור לדיון נוסף.

חוה ראובני: אני מדלגת על תקנה 1 ועוברת לתקנה 2.

רוברט אילטוב: אני באמת מבקש שתשבו עם כל הגורמים הרלוונטיים לנושא ותגיעו להסכם.

חוה ראובני: מקריאה: תיקון 2.

חוה ראובני: בתקנה 85 לתקנות העיקריות, אחרי תקנה משנה (ד) יבוא: תקנה 85 "(ד1) על אף האמור בתקנת משנה (א), מותר להוביל ברכב שלהלן מטען חורג בגובה כמפורט להלן, ובלבד שרשות הרישוי נתנה היתר לכך, וההיתר נרשם ברישיון הרכב:

חוה ראובני: "

רוברט אילטוב: תסבירי בבקשה.

חוה ראובני: תקנה 85 עניינה הובלת מטען ברכב ובין היתר היא עוסקת בגובה המקסימאלי שאליו יכול להגיע המטען מפני הדרך.

חוה ראובני: הגובה המקסימאלי שכתוב בתקנה 85א ברכב מסחרי, שמשקלו הכולל מעל 8 טון, הוא 4 מטר.

חוה ראובני: אנחנו רוצים לתת הקלה לסוגי רכב מסוימים, לסוגי מטען מסוימים ובתנאים אותם אקרא כעת: "(1) ברכב מסחרי מסוג N3 (מעל 12 טון ומעלה – ח.ר), בעל שני משטחי הובלה המורכבים זה מעל זה והמשמש להובלת רכב - מטען שגובהו מפני הדרך עד לנקודה הגבוהה ביותר של המטען אינו עולה על 4.20 מטר, בכפוף לבדיקת יציבות כמפורט בנוהל העומד לעיון הציבור באגף הרכב במשרד התחבורה, בשעות העבודה הרגילות של המשרד;".

חוה ראובני: דהיינו, רכב N3 מעל 12 טון, 2 משטחי הובלה אחד מעל השני, שהמטען שלו הוא רכב, אפשר להגיע עד לגובה 4.20 מ' לפי ההצעה.

חוה ראובני: "(2) ברכב מחובר, או ברכב מורכב מסוגN3 שמחובר לו גרור מסוג 4O (רכב שמשקלו מעל 10 טון או ברכב מחובר – ח.ר), בעל שלושה משטחי הובלה המורכבים זה מעל זה, שמשקלו הכולל המותר 36,000 ק"ג ויותר והמשמש להובלת רכב - מטען שגובהו מפני הדרך עד לנקודה הגבוהה ביותר של המטען אינו עולה על 4.80 מטר, ובלבד שניתן לגביו אישור היצרן שהרכב מיועד להוביל מטען בגובה האמור וכן נתקיימו תנאים אלה: (א) ברכב שטרם ניתן לגביו רישיון רכב – (1)והוא מסוג 3N - הותקנה מערכת בקרת יציבות כהגדרתה בתקנה 324;"

רוברט אילטוב: את יכולה להסביר מה זאת תקנה 324?

חוה ראובני: תקנה 324 מגדירה את מערכת בקרת היציבות שמכונה בציבור ESP שזאת מערכת שבאמצעות התערבות במנגנוני פעילות הרכב, ההיגוי, הבילום המינוע וכו', שומרת על יציבות הרכב במצבים בעייתיים.

חוה ראובני: אם צריך יותר הסברים, אנשי המקצוע יוכלו להרחיב.

חוה ראובני: מקריאה: "2) והוא מסוג 4O – הותקנה מערכת בקרת יציבות כהגדרתה בנוהל העומד לעיון הציבור באגף הרכב במשרד התחבורה, בשעות העבודה הרגילות של המשרד, וכן הוא עמד במבחן יציבות כמפורט באותו נוהל;" בהעדר מערכת יציבות סטטוטורית, אנחנו קובעים את הנורמות לפי נוהל וסטנדרט שייקבע.

חוה ראובני: מקריאה: "(ב) ברכב שניתן עליו רשיון רכב – ניתן לגביו אישור מאת מעבדה מוסמכת לבדיקת חלוקת עומסים ולחישוב תיאורטי של יציבותו, כמפורט בנוהל העומד לעיון הציבור באגף הרכב במשרד התחבורה, בשעות העבודה הרגילות של המשרד.

חוה ראובני: (ד2) על אף האמור בתקנת משנה (ד1), רכב שניתן לגביו היתר לפי אותה תקנת משנה – " (דהיינו, עמד בכל הדרישות שקראנו עד עכשיו – ח.ר): "(1) לא יוביל בו אדם מטען זולת רכב; (2) לא ינהג בו אדם אלא במסלול נסיעה שאישר מראש ובכתב המפקח הארצי על התעבורה, וכן יחזיק ברכב בעת הנהיגה בו את האישור המקורי של מסלול הנסיעה או צילום ממנו המאושר כנאמן למקור בידי קצין בטיחות, ויציגו לשוטר על פי דרישתו.

חוה ראובני: " בסך הכל אנחנו מדברים על שתי מדרגות של העלאת גובה.

חוה ראובני: אם היום אנחנו מדברים על 4 מ', אנחנו מדברים בסוג מסוים, ברכבים מסחריים עם שני משטחי הובלה עד 4.20 מ'.

חוה ראובני: אלה שמגיעים עם 3 משטחי הובלה והם מעל ל-36 טון, אנחנו מדברים על להגיע לגובה של 4.80.

אורי מקלב: כמה זה היום?

חוה ראובני: 4 מ'.

אורי מקלב: גם ל-3 משטחים?

חוה ראובני: כן.

חוה ראובני: אין התייחסות לנושא של משטחים בתקנות דהיום.

חוה ראובני: הכל כפוף לבדיקות יציבות.

חוה ראובני: ההובלה היא רק של רכב והמסלולים צריכים להיות מאושרים על ידי המפקח הארצי על התעבורה.

חוה ראובני: למשל, עניין גשרים.

חוה ראובני: שהם לא יאפשרו תחת גשרים שהם אינם יכולים לעבור בהם.

חוה ראובני: בשבוע שעבר היתה לנו הזדמנות ללמוד מה קורה כשאין התאמה בין הרכב לדרך וזה מה שאנחנו מבקשים לאפשר.

עוזי יצחקי: אני ממשרד התחבורה.

עוזי יצחקי: כפי שאמר נמרוד, מנכ"ל איגוד ישראלי להשכרת רכב וליסינג, לפני הדיון ולפי בקשתם, הגענו להסכמה בין גורמי המקצוע במשרד התחבורה אגף הרכב, אגף הרישוי ונציגי המפקח על התעבורה, שבשני משטחים אנחנו נאשר עד 4.40 מ'.

עוזי יצחקי: אין לנו מניעה בעניין הזה.

עוזי יצחקי: זה יהיה כפוף להגבלים שנאמרו פה, דהיינו, אישור נסיעה מראש וכמובן בדיקת יציבות.

אתי בנדלר: האם אתה מתכוון לכך שבפסקה 1 במקום 4.20 מ' יבוא 4.40 מ'?

רוברט אילטוב: אתם יודעים מזה?

חוה ראובני: אני מודה ששמעתי על זה הבוקר.

חוה ראובני: אנחנו כתבנו 4.20 כי זאת המלצת הדרגים המקצועיים שהועברה אלינו.

חוה ראובני: הם בעלי המקצוע והם המחליטים.

עוזי יצחקי: מבחינתנו זה בסדר.

ישעיהו רונן: אני מנהל אגף תכנון והבוס שלי הוא המפקח הארצי על התעבורה ששמו אלכס לנגר.

ישעיהו רונן: כל מה שנאמר פה נכון.

ישעיהו רונן: בימים האחרונים היתה התייעצות נוספת לגבי אותן מגבלות גובה של שני המשטחים.

ישעיהו רונן: אם אתם שמים לב, בפסקה לאחר מכן אנחנו מאפשרים גם 4.

ישעיהו רונן: 80 מ', שזאת המידה המדאיגה.

ישעיהו רונן: אבל, בהסדר הרציונאלי שהושג, יהיה מותר להסיע במסלול של 4.20, 4.40 או 4.80, במסלול מבוקר ובדוק מראש, שאין שם מגבלות גובה.

ישעיהו רונן: לכן החלטנו להיעתר לבקשה של היבואנים.

דוד טל: סליחה, בכל מקרה כתוב שצריך לקבל אישור על מסלול מסוים.

דוד טל: הבנתי שיש הסכם לגבי 4.40 מ', אז למה אדוני רוצה להשאיר 4.80 מ'?

ישעיהו רונן: יש שני סוגים של כלי רכב.

ישעיהו רונן: יש כלי רכב עד 15 טון שבגלל שיקולי יציבות ועומס הוא לא יכול לשאת יותר מזה ולכן הוא יהיה מוגבל ל-4.40 מ'.

ישעיהו רונן: הרכב הכבד יותר, מעל 15 טוען, שיכול לשאת עוד שכבה אחת של מכוניות, הוא יוכל לנסוע עד 4.80.

ישעיהו רונן: זה וגם זה יהיו כפופים למסלול קבוע בדוק ומאושר מראש, שלא יעברו מתחת לגשרים ויהיו לנו חוויות כמו בשבוע שעבר.

אורי מקלב: 4.80 זאת הגבלה של גובה או של יציבות?

ישעיהו רונן: שתי הסיבות נכונות.

דוד טל: יש הסכמה על 4.40?

ישעיהו רונן: כן.

ישעיהו רונן: ההסכמה מבוססת על הלוגיקה - - -

דוד טל: אם יש הסכמה אז זה בסדר.

אבנר פלור: אני ממשרד התחבורה.

אבנר פלור: רציתי להבהיר שכשאנחנו מדברים על 4.80 מתכוונים לרכב מחובר ולא רכב בודד.

אבנר פלור: הגענו לנתון של 4.80 על בסיס תעודות בדיקה ואישורים.

אבנר פלור: כלומר, אלה דברים שנבדקו וקיימים בעולם והם לא המצאה שלנו.

גבי בן הרוש: לגבי האירוע שקרה עם הגשרים.

גבי בן הרוש: לצערי זה לא קרה בגלל הגובה אלא בגלל חוסר הכשרה של נהגים שנסעו עם מטען מעל 5 מ'.

גבי בן הרוש: להזכיר לכולם, התקנה של 4.80 קיימת בתקנות התעבורה משנת 1961 והיא מוגדרת לגבי מכולות ימיות.

גבי בן הרוש: בשנת 1970 כל הארץ, כמעט 85% מהשינוע מטענים היה במכולות ימיות.

גבי בן הרוש: זאת אומרת שגם אנחנו וגם העולם עבר ממטען קונבנציונאלי למכולות.

גבי בן הרוש: אנחנו נוסעים ואין עם זה בעיה.

גבי בן הרוש: עד לפני שנתיים שלוש קיבלנו את ה-4.80 בהיתר של משטרת ישראל.

גבי בן הרוש: אני מברך שבפגרה הכנסת דנה בנושא הזה ופותרת אותו בתקנות התעבורה.

דוד טל: אדוני היושב ראש, ברשותך.

דוד טל: מאחר ולא הייתי בתחילת הדיון הייתי מבקש שאדוני יחזור לתיקון תקנה 1.

אתי בנדלר: הוחלט לדחות את הדיון בו למועד אחר.

רוברט אילטוב: סיכמנו שלא דנים בנושא כי הם לא ישבו לפני זה.

דוד טל: הייתי מבקש שנדון שוב בנושא היות וקודם הייתי עסוק בהרכבת ועדת הכלכלה.

רוברט אילטוב: יהיה דיון נוסף.

דוד טל: אני חושב שחשוב להעלות את הנושא הזה.

רוברט אילטוב: נסיים את הסעיף הזה.

ישעיהו רונן: רק כדי לסבר את האוזן.

ישעיהו רונן: מאיפה באים המספרים האלה?

ישעיהו רונן: מקובל בעולם שמרווחי גובה בהגבלה העליונה, בדרך כלל מדובר בגשרים ובאזורים מסוימים יש לנו רמזורים וכבלי חשמל.

ישעיהו רונן: באזורים הבינעירוניים הגובה המקובל נע בין 5.20 ל-5.40, בכפוף לטופוגרפיה ולנתיב.

ישעיהו רונן: לכאורה זה מכסה את כל המטענים שמדובר עליהם.

ישעיהו רונן: אבל, יש גשרים ומתקנים ישנים שנבנו בתקופות אחרות ושם יש מגבלה.

ישעיהו רונן: לכן הסכמנו להסדר ובלבד שהמסלול יהיה בדוק ואנחנו לא ניתקל באותם מעברים חריגים שנבנו בתקופות ישנות והם יותר נמוכים.

חוה ראובני: קיבלתי הערה שאם אנחנו מעלים את הגובה ל-4.80 , אנחנו מבקשים להוסיף עוד מרכיב, שזה יהיה בכפוף לאישור יצרן הרכב שהרכב המסוים הזה אכן מסוגל לעמוד בזה.

חוה ראובני: אני אנסח את זה ואעביר.

אתי בנדלר: דהיינו, פלוס אישור מיצרן הרכב.

קריאה: רק ברכב חדש?

ישעיהו רונן: גם רכב ישן מחויב ביציבות.

אתי בנדלר: יש פה מספר פעמים הפניה לנהלים העומדים לעיון הציבור באגף הרכב במשרד התחבורה בשעות העבודה הרגילות של המשרד.

אתי בנדלר: האם לא היה כדאי שכל הנהלים יעמדו לרשות הציבור גם באתר האינטרנט של משרד התחבורה?

חוה ראובני: בהחלט יש מגמה לשים את הנהלים.

אתי בנדלר: אבל מדובר כאן על נהלים חדשים אז אפשר מלכתחילה להכניס אותם.

אתי בנדלר: אם כן נוסיף: "ובאתר האינטרנט של המשרד".

אתי בנדלר: זה מופיע בפסקה 1, בפסקה 2א(2), בפסקה ב'.

רוברט אילטוב: אני מבקש להעלות את הסעיף להצבעה עם התיקונים.

רוברט אילטוב: מי בעד?

רוברט אילטוב: מי נגד?

רוברט אילטוב: מי נמנע" הצבעה: בעד – רוב נגד - אין נמנעים – אין

רוברט אילטוב: התקבל פה אחד.

רוברט אילטוב: אני לא יכול שלא להיענות לבקשתו של חבר הכנסת דוד טל.

דוד טל: אדוני היושב ראש, אם המשרד בא לבקש את תיקון תקנה מס' 1 ומציעים לתקן את ההגדרה כך שהקלנועית תוכל להיות מוכרת ככזאת על בסיס תקן בינלאומי שהוכר על ידי אגף הרכב, מה רע בזה.

דוד טל: בדרך כלל אנחנו משתדלים בוועדה להתיישר עם כל מיני תקנים בעולם.

דוד טל: אנחנו רוצים לדאוג שמבחינה בטיחותית הדברים יהיו הטובים ביותר.

דוד טל: אני לא רואה סיבה לדחות את הנושא הזה.

דוד טל: טוב עשתה הוועדה שהתכנסה בפגרה לדון בנושא הזה.

דוד טל: למיטב ידיעתי יש עוד הרבה נושאים חשובים בטיחותיים שנמצאים בוועדת הכלכלה ואני חושב שנכון שוועדת הכלכלה תשוב ותתכנס כדי לדון עד כמה שניתן ואפשר בתקנות השונות שעוסקות בבטיחות.

אמנון כהן: למה הוסר הסעיף הזה?

רוברט אילטוב: הועלו פה הרבה מאוד שאלות בנושא בטיחות.

רוברט אילטוב: משרד התחבורה לא ישב עם כל הגורמים הרלוונטיים ולא בדק מולם את הנושא.

רוברט אילטוב: גם מכון התקנים לא הגיע לישיבה והוא המרכיב החשוב בנושא הזה ויש לנו שאלות אליו.

רוברט אילטוב: בגלל שלא יכולנו לקבל את כל התשובות, לא ניתן לקבל החלטה שתספק את כל הצדדים.

דוד טל: אדוני, אם מכון התקנים לא יופיע בישיבה הבאה, גם אז לא נקבל החלטה?

רוברט אילטוב: המצב היום מאפשר להמשיך לייצר את הקלנועיות ואני לא רואה בעיה.

רוברט אילטוב: אם משרד ממשלתי מעוניין לקדם את הנושא שלו, מן הסתם ראוי שהם ישבו קודם כל עם כל הגורמים ושכולם יתייצבו פה כדי שנוכל לקבל את ההחלטה הטובה ביותר.

דוד טל: אני מקבל את זה שהם צריכים לשבת עם כל הגורמים.

דוד טל: אם הנוגעים בדבר לא מגיעים לכאן, זה לא צריך למנוע מאיתנו, אבל אני בהחלט מקבל שהם צריכים לשבת עם כל הגורמים.

רוברט אילטוב: היו פה חברי כנסת שחשבו שנושא הבטיחות עלול להיפגע מזה שנוריד את התקן הישראלי לתקן אירופאי.

רוברט אילטוב: אנחנו לא מוכנים להוריד את נושא הבטיחות מסדר היום ולא היה פה מישהו שיכול - - -

דוד טל: התקן הישראלי מחמיר יותר?

רוברט אילטוב: התקן הישראלי מחמיר יותר וזה גם עלול לפגוע במאות משפחות שמתפרנסות מהעבודה הזאת.

רוברט אילטוב: לכן ביקשנו שיגיעו לפה כל הצדדים ויעלו את כל הדברים כדי שנקבל את ההחלטה הטובה ביותר.

אתי בנדלר: הערתי גם שהנוסח של התקנה, כפי שהובא לאישור הוועדה, לא מאפשר לוועדה לדעת ולא לקוראי התקנות, אם התקנה תאושר, על איזה תקן מדובר.

אתי בנדלר: מדובר בתקן בינלאומי שייקבע בנוהל פנימי של משרד התחבורה.

אתי בנדלר: לא הגדירו האם אכן מדובר בתקן אירופאי או של מדינות אחרות.

אתי בנדלר: כתוב "תקן בינלאומי שייקבע בנוהל פנימי של משרד התחבורה".

אתי בנדלר: כפי שאמרתי, זה יכול להיות גם תקן של מדינה אסיאתית, שאלמנטים של בטיחות כלל לא נחשבים בעיניה כפי שהם נחשבים במדינת ישראל.

דוד טל: בסדר.

רוברט אילטוב: אנחנו נמשיך לסעיף 3.

חוה ראובני: מקריאה: "תיקון 3.

חוה ראובני: בתקנה 313 לתקנות העיקריות, תקנת משנה (ד) – תימחק".

חוה ראובני: תקנה "313 התקנה הזאת למעשה קשורה לתקנות שיעלו להמשך בתיקון של 383א.

חוה ראובני: כיום יש חובה בתקנה 313ד לתלות שלט "זהירות רכב ארוך" ברכב שאורכו הכולל עולה על 15.5 מ'.

חוה ראובני: אנחנו מחליפים את כל ההוראות של הסימון האחורי של כלי רכב וזה יבוא בהמשך התקנות.

חוה ראובני: לאור זאת מתייתרת התקנה.

חוה ראובני: אולי אדוני ירצה להצביע על זה יחד עם זה שם, כחלק מאותו עניין, אחרי שישתכנע שלא ראוי.

רוברט אילטוב: עדיף להצביע על כל הדברים האלה בחבילה אחת.

חוה ראובני: מקריאה: "תיקון 4.

חוה ראובני: בתקנה 341(ד) לתקנות העיקריות, במקום "ולאחריה" יבוא "עד 2007 ".

חוה ראובני: תקנה 341 תקנה 341ד עוסקת בפנס האחורי שנדרש מגרור ונתמך ששנת ייצורו מ-1994 ולאחריה.

חוה ראובני: מדובר על כל גרור ונתמך ויש סטנדרטים לשטח מואר ודרישות על טיבם של הפנסים האלה והתקינה שלהם.

חוה ראובני: אנחנו רוצים "לסגור" את הקבוצה הזאת עד שנת 2007 ועד בכלל והחל מ-2008 להחיל את הדרישה הכללית, שממילא קיימת לפי התקינה האירופית שמעוגנת בתקנה אחרת ושזה יחול גם פה על ידי זה שנאמר שהסטנדרט של תקנה 341ד' חלה רק על גוררים ונתמכים משנת 1994 ועד 2007.

חוה ראובני: אגב, ההסבר הזה תקף עכשיו לסדרה של תקנות.

חוה ראובני: התחלנו עם פנסים אחוריים, נעבור לפנס בלימה, למכווני כיוון וכן הלאה.

חוה ראובני: פשוט, יש לנו דרישות מסוימות מחמירות ואנחנו רצים להתיישר עם התקינה האירופית.

רוברט אילטוב: אנחנו מחמירים יותר?

חוה ראובני: הדרישה הקיימת מחמירה יותר.

אבנר פלור: בגלל שהיה כאן הרבה ייצור מקומי משנות ה-90' אז הומצאה דרישה ישראלית ייחודית המעוגנת בתקנות של תעבורה.

אבנר פלור: משנות ה-2000, כשהתקבלה החלטת ממשלה בנושא אימוץ התקינה האירופאית, אנחנו משתדלים לתקן את התקנות הקשורות ברכב ולהשוותם עד כמה שניתן לתקינה האירופאית.

אבנר פלור: במקרה הספציפי הזה, התקינה האירופאית יותר מקלה אבל היא לא פוגעת בבטיחות.

אבנר פלור: הייצור המקומי כבר עובד כך מתחילת שנת 2008.

אבנר פלור: יש גם הסכמה של המעבדות ושל האיגודים המקומיים.

רוברט אילטוב: יש פה נציגים של הייצור המקומי?

אבנר פלור: בדקנו זאת איתם ואין עם זה בעיה.

אבנר פלור: אני אומר שמתחילת שנת 2008 כבר עובדים עם זה כך שאין פה החמרות אלא רק הקלות.

גבי בן הרוש: גברת ראובני, לגבי שלט לרכב ארוך.

חוה ראובני: עוד לא דנו בזה.

חוה ראובני: זה יבוא יחד עם הדרישות של הסימון האחורי, שנמצאות בהמשך התיקון.

רוברט אילטוב: בבקשה תמשיכי.

חוה ראובני: מקריאה: "תיקון 5.

חוה ראובני: בתקנה 342(ו) לתקנות העיקריות, במקום "או לאחריה" יבוא "עד 2007".

חוה ראובני: תקנה 342 אותו הסבר כמו קודם, הפעם לגבי פנסי בלימה.

חוה ראובני: "תיקון 6.

חוה ראובני: בתקנה 344 לתקנות העיקריות – תקנה 344 (1) בתקנת משנה (ד), אחרי "בגרור ונתמך", יבוא "ששנת ייצורם עד 2007"; (2) בתקנת משנה (יב), אחרי "2005 ואילך" יבוא "ובגרור ונתמך ששנת ייצורם 2008 ואילך".

חוה ראובני: שוב, ההסבר הוא אותו הסבר, הפעם אנחנו עוסקים במכווני כיוון.

אתי בנדלר: מכווני כיוון זה "וינקרים".

חוה ראובני: לגבי רכב אנחנו תמיד משתמשים במינוח האנגלי.

רוברט אילטוב: אני מבין שאנחנו צריכים לסיים.

חוה ראובני: מקריאה: "תיקון 7.

חוה ראובני: בתקנה 347א(ג) לתקנות העיקריות, במקום "או לאחריה" יבוא "עד 2007".

חוה ראובני: תקנה 347א אותו הסבר, הפעם לגבי פנס ערפל.

חוה ראובני: מקריאה: "תיקון 8.

חוה ראובני: בתקנה 348(ג) לתקנות העיקריות, במקום "או לאחריה" יבוא "עד 2007".

חוה ראובני: תקנה 348 הפעם אנחנו מדברים על פנס נסיעה אחרים, "רברס".

חוה ראובני: מקריאה: תיקון 9.

חוה ראובני: בתקנה 351א(ב) לתקנות העיקריות, אחרי "לגבי רכב" יבוא "מנועי".

חוה ראובני: תקנה 351א כאן זה תיקון טכני.

חוה ראובני: התקנה הזאת על פנסי חזית והפנייה לתקנים אמריקאיים כתוב "לגבי רכב", אבל אנחנו משתמשים בתקנים האלה רק לגבי רכב מנועי ולא לגבי גוררים ונתמכים.

חוה ראובני: התקנים שכבר קיימים מתייחסים רק לרכב מנועי ולא לגוררים ונתמכים ולכן מבוקש להוסיף כאן "רכב מנועי".

חוה ראובני: בזה סגרנו את נושא הפנסים ונשארנו עם לוחות סימון אחוריים, שזאת יחידה בפני עצמה.

אתי בנדלר: ענייני הפנסים זה תקנה 3 – עד 9?

אתי בנדלר: חוה ראובני 4 עד 9 ויש גם את התוספת, פרט 16 לתוספת, תקנה 14.2.

אתי בנדלר: אז אולי תקריאי רק את זה.

חוה ראובני: מקריאה: תיקון 14.

חוה ראובני: בתוספת השניה לתקנות העיקריות, בחלק ג' - התוספת השניה (2) בפרט 16 – בפסקה (2), במקום פסקת משנה(ג) יבוא: "(ג) EC/97/30 ו – EEC/76/758"; בפסקה (3),אחרי פסקת משנה (ה) יבוא: "(ו) EC/97/30 ו- EEC/76/758"; אלה התקנים שאליהם אנחנו מבקשים להפנות.

חוה ראובני: EEC זה תקן אירופאי לעניין הפנסים.

חוה ראובני: כל הקבוצה הזאת שהקראתי, תקנות 4 – 9 ו- 14.2 עניינם המשותף זה הפנסים.

אתי בנדלר: מה ההבדל?

אתי בנדלר: מה זה בעצם עושה?

אבנר פלור: בעצם אנחנו מפנים לתקינה האירופאית, שההבדל בינה לבין התקינה הישראלית הוא שהיא לא מתייחסת לשטח הפנס עצמו אלא לעוצמה, להספק הפנס וכדומה.

רוברט אילטוב: יש הערות?

גבי בן הרוש: לי יש הערה לגבי שילוט ברכב ארוך.

אתי בנדלר: חוה, בטוח שסיימת את כל התקנות שמתייחסות לנושא של הפנסים האחוריים?

חוה ראובני: כן.

אתי בנדלר: תחזרי על מספרי התקנות שהוועדה מתבקשת לאשר.

חוה ראובני: 4 עד 9 ו- 14.2.

רוברט אילטוב: אני מבקש להצביע על התקנות האלה.

רוברט אילטוב: מי בעד?

רוברט אילטוב: מי נגד?

רוברט אילטוב: הצבעה: בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין

לאה ורון: התקנות אושרו.

לאה ורון: מה לגבי תקנה 3?

חוה ראובני: תקנה 3 היא יחידה מתוך התיקון של תקנה 10, 11 ו-12.

חוה ראובני: אדוני, אפשר יהיה לפצל את התיקון ולהעביר לפרסום את מה שכבר אושר?

רוברט אילטוב: כן.

רוברט אילטוב: תודה רבה, הישיבה נעולה.