ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא העסקת עובדים ערבים בשירות הציבורי, כנסת 17, פרוטוקול מספר 12, 2008-12-01 13:00

אחמד טיבי: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

אחמד טיבי: אנחנו בדרך כלל מפנים שאלות בכתב לשר המוזמן, מקבלים תשובות ולאחר מכן אנחנו מרחיבים בדיוני הוועדה תוך כדי שאלות ותשובות של הנוכחים ואורחים נוספים.

אחמד טיבי: אני גם מברך את מנכ"ל משרד המשפטים שהגיע.

אחמד טיבי: אדוני השר, במשרד המשפטים ובמערכת המשפט שיעור העובדים הערביים הוא שיעור נמוך – 4.

אחמד טיבי: 8% מכלל המועסקים במשרד המשפטים הם ערבים.

אחמד טיבי: 2.8% מתוך הנהלת בתי המשפט הם ערבים.

אחמד טיבי: מדי שנה מסיימים ערבים רבים, נשים וגברים, לימודי משפטים בכל אזורי המדינה: נגב, גליל והמשולש.

אחמד טיבי: שיעורם של הערבים המתדיינים בבתי משפט אינו נופל משיעורם בכלל האוכלוסייה.

אחמד טיבי: כידוע לכם, לשר המשפטים יש שלושה כובעים כאן בוועדה: א.

אחמד טיבי: השר הממונה על משרד המשפטים.

אחמד טיבי: ב.

אחמד טיבי: יו"ר ועדת שרים לענייני חקיקה.

אחמד טיבי: ג.

אחמד טיבי: שר המשפטים מכהן במקרים רבים כיו"ר ועדות שרים שיש להן היבט משפטי-ציבורי.

אחמד טיבי: שר המשפטים דאז, טומי לפיד, כיהן כיו"ר הוועדה אשר אמורה היתה ליישם את מסקנות ועדת אור.

אחמד טיבי: לאור כל האמור לעיל, האם סבור השר כי ראוי לקבוע ייצוג הולם לערבים?

אחמד טיבי: זו הזדמנות לומר שאני מלא אכזבה מהעובדה שהוזמנו עורכי דין ערביים, ועד לרגע זה יש עו"ד אחד, עו"ד אסמר.

אחמד טיבי: חבל שארגוני זכויות אדם וארגונים העוסקים בזכויות הציבור הערבי, לרבות עדאללה, לא נמצאים פה היום.

אחמד טיבי: שאלתי לגבי ייצוג הולם.

אחמד טיבי: מהי אמת המידה למושג "הולם" לפי דעתו של השר והמשרד?

אחמד טיבי: האם ראוי שתהיה חקיקה בנושא?

אחמד טיבי: האם ראוי שמשרד המשפטים, יותר מאשר משרדי ממשלה אחרים, יהווה דוגמא לקיום החלטת הממשלה בנושא ייצוג הולם ליישום החוק בנושא ייצוג הולם, ואיך שר המשפטים מסביר את מיעוט המשפטנים הערביים במשרד המשפטים, במיוחד לנוכח ריבוי דווקא של המשפטנים הערבים.

אחמד טיבי: האם מקור החסמים לתעסוקה נמצא בתוך המשרד עצמו, האם הוא בתוך נציבות שירות המדינה או אולי בקרב המועמדים עצמם?

אחמד טיבי: מה לדעת השר האמצעים שבסמכותו לנקוט כדי להגביר את תעסוקת הערבים במשרדו, על פי החוק ועל פי החלטות הממשלה?

אחמד טיבי: מה לדעת השר הם האמצעים אשר בסמכותו לנקוט להגברת תעסוקת ערבים במערכת בתי המשפט?

דניאל פרידמן: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לדבר שציפיתי שתאמר, שבראשית תקופת כהונתי עברה הצעת חוק ב-30 במאי, שהרחיבה עד מאוד את הדרישה בעניין ייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית.

דניאל פרידמן: כמדומני, החוק עבר בסופו של דבר בקריאה שנייה ושלישית.

דניאל פרידמן: החוק הזה הרחיב את ההוראה בעניין ייצוג הולם על חברות ממשלתיות, הוא הרחיב את ההוראה על עיריות, על חברות ממשלתיות, על תאגידים אחרים, על עובדי עירייה ועל המועצות המקומיות.

אחמד טיבי: מדובר בחוק משותף של הממשלה ושלי.

אחמד טיבי: לצערי, לא הערתי שהקדמת הבחירות חסמה את החוק בקריאה שנייה ושלישית בוועדת חוקה.

אחמד טיבי: הסיבה שהחוק נחסם היא לא רק הקדמת הבחירות.

אחמד טיבי: יו"ר הוועדה חוסם אותו, בשל העובדה שחברי כנסת חרדים רוצים להכניס סעיף זה או אחר.

אחמד טיבי: לכן, מסיבות יהודיות-חרדיות ויהודיות-חילוניות, החוק נבלם בוועדה.

דניאל פרידמן: אם אתה זוכר, גם הצעת החוק שלך נתמכה על ידי בוועדת השרים לענייני חקיקה.

אחמד טיבי: זה נכון.

דניאל פרידמן: אני הופעתי אז בכנסת והצגתי את ההצעה הזו.

דניאל פרידמן: זה עבר בכנסת ברוב ועבר להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

דניאל פרידמן: אני מאוד מקווה, שהחוק הזה יעבור.

דניאל פרידמן: בין אם החוק עבר קריאה שנייה ושלישית ובין אם הוא לא עבר, אני חושב שבמשרד המשפטים צריך לפעול לייצוג הולם.

דניאל פרידמן: יש שאלה כללית, איך מעריכים ייצוג הולם.

דניאל פרידמן: כאשר אנחנו מדברים על אנשי מקצוע, ממילא ישנה השאלה מהו האחוז מבין האוכלוסייה המבקשת את הייצוג ההולם.

דניאל פרידמן: זה נכון שבשנים האחרונות חל גידול משמעותי במספר בני המיעוטים שסיימו לימודי משפטים.

דניאל פרידמן: כאשר אנחנו מדברים על משרות יותר בכירות, זה לא מספיק שבשנה האחרונה או לפני שנתיים סטודנט מסוים סיים את הלימודים.

דניאל פרידמן: יש צורך במידה מסוימת של ותק.

דניאל פרידמן: שאלה כזו התעוררה לגבי נשים בשפיטה.

דניאל פרידמן: במשך תקופה ארוכה אמרו: אין נשים שופטות בבית המשפט העליון.

דניאל פרידמן: זה לקח פרק זמן מסוים, כי לפני 30-40 שנה מספר האנשים שסיימו את הלימודים בבתי הספר למשפטים היה נמוך מאוד.

דניאל פרידמן: כעבור שנים האחוז הלך וגדל.

דניאל פרידמן: עד אשר זה בא לידי ביטוי באותן משרות בהן נדרש צורך בוותק, זה לוקח זמן.

ראובן ריבלין: כמה שופטי שלום ערביים יש?

ראובן ריבלין: כמה שופטים מחוזיים ערביים יש?

דניאל פרידמן: הנתונים היו לפניי, אבל קשה לי כרגע למצוא את המסמך הרלוונטי.

אחמד טיבי: נתונים יש, וגם ערבים יש.

אחמד טיבי: העיקר הוא להעסיק אותם.

דניאל פרידמן: בבית המשפט העליון יש שופט אחד, שזה חידוש מהתקופה הזו.

דניאל פרידמן: בבתי המשפט המחוזיים יש 8 שופטים.

ראובן ריבלין: החידוש היה ב-1996 כאשר אמנון רובינשטיין ואני הבאנו את דברה של הכנסת לאמור שצריך שיהיה שופט ערבי.

ראובן ריבלין: חשבנו שזה חשוב ביותר.

ראובן ריבלין: מאז אני מקווה שהדברים מתפתחים.

ראובן ריבלין: ברור שצריך שיהיו גם שופטים מצוינים שהם ערבים, שיכולו לבוא לבית המשפט העליון במצב שבו הם נמצאים במערכת כדבר מובן מאליו.

דניאל פרידמן: בבית המשפט העליון יש שופט אחד.

דניאל פרידמן: בבתי המשפט המחוזיים יש שמונה שופטים, ובבתי משפט השלום יש 29 שופטים ו-11 רשמים.

דניאל פרידמן: התמונה הכללית היא, שמספר השופטים בני מיעוטים הוא 40 מתוך 580 שופטים.

דניאל פרידמן: כלומר, מדובר על 7%.

דניאל פרידמן: עכשיו אני אדבר על מה שהתרחש בתקופת כהונתי בוועדת המינויים.

דניאל פרידמן: הוועדה מינתה 90 שופטים, כולל העלאות בדרגה.

דניאל פרידמן: כלומר, לא כולם הם מינויים חדשים.

ראובן ריבלין: הוועדה בחרה.

ראובן ריבלין: צריך להדגיש זאת, כי יש כאלה שחושבים שממנים שופטים.

ראובן ריבלין: אנחנו דורשים שהם ייבחרו.

דניאל פרידמן: מתוכם 12 היו בני מיעוטים, שזה קרוב ל-14%.

דניאל פרידמן: אם הדבר הזה ימשיך בצורה הזו, בסופו של דבר בהמשך התהליך ברור שאחוז השופטים בני המיעוטים ילך ויגדל.

דניאל פרידמן: הבוגרים ילכו ויצברו ותק.

דניאל פרידמן: לגבי התעסוקה במשרד המשפטים עצמו, אני מציע שהמנכ"ל ימסור מספר פרטים.

משה שילה: אני נמצא פה בשני כובעים: כמנכ"ל משרד המשפטים וכיו"ר הוועדה להסרת החסמים, שמונתה על ידי הממשלה.

משה שילה: אני אציג מצגת קצרה שמערבת את שני הנושאים.

משה שילה: אחר כך אני אפרט בתשובה לשאלות.

משה שילה: אנו רואים את הבסיס החוקי להסדרים של ייצוג הולם באוכלוסייה הערבית בקרב עובדי המדינה בחוק שירות המדינה (מנויים) ובחוק החברות הממשלתיות.

משה שילה: בעקבות החלטות ממשלה קודמות, שלא בוצעו על פי החלטת הממשלה, בנוגע להעסקת עובדים ערבים בשירות המדינה ובעקבות מהלכים משפטיים – נדמה לי שהיתה גם עתירה לבג"צ של היו"ר - התבקשתי על ידי משרד ראש הממשלה לעמדו בראשות הוועדה שתטפל בהסרת החסמים.

משה שילה: אני מניח שפנו אלי, מכיוון שמישהו חשב שבמשרד המשפטים נעשית עבודה נכונה בהקשר הזה.

משה שילה: זה כניסיון אולי להשפיע גם על משרדי ממשלה אחרים בתחום הזה.

משה שילה: חברים בוועדה הם נציגים של נציב שירות המדינה, הניה מרקוביץ, נאדר אל קסאם, מנכ"ל משרד התחבורה, היימן סייף ממשרד ראש הממשלה, דן אורן ממשרד המשפטים ונציג של אגף התקציבים.

משה שילה: קיימנו 4 ישיבות, וניסינו למפות את הבעיות הקיימות.

משה שילה: אחת הבעיות הבולטות ביותר היא הפיזור הגיאוגרפי של האוכלוסייה הערבית.

משה שילה: אני יכול לומר לכם, שקל יחסית לקבל עובדים ערבים באזור הצפון, באזור חיפה ונצרת.

משה שילה: משרד המשפטים הוא משרד גדול המכיל 3,000 עובדים ב-40 יחידות שונות.

משה שילה: אין לנו קשיים בקליטת עובדים ערבים בצפון.

משה שילה: יש לנו קשיים גדולים בקליטת עובדים ערביים בתל אביב, וקשיים גדולים מאוד בקליטת עובדים בירושלים.

משה שילה: למרבה ההפתעה, גם בדרום לא קל לנו למצוא עובדים.

משה שילה: תכף אני אפרט ואתן דוגמאות.

משה שילה: עד סוף שנת 2007 אחוז העובדים הערביים במשרד המשפטים היה 4.8%.

משה שילה: אנחנו בדקנו את עצמנו נכון להיום בבוקר, ומצאנו שהיום במשרד המשפטים מועסקים 5.67% עובדים ערבים.

משה שילה: אם נצליח לאייש את כל המשרות הפנויות שמיועדות לערבים - יש כ-45 משרות פנויות שנמצאות בתהליכי מכרזים – נגיע תוך כמה חודשים ל-7.13%.

ראובן ריבלין: המכרזים מיועדים לערבים.

ראובן ריבלין: תנאי הסף הוא שהאדם ערבי.

משה שילה: ודאי.

משה שילה: במכרז כתוב: מיועד לאוכלוסייה הערבית.

משה שילה: 30% מהמכרזים של משרד המשפטים מיועדים לאוכלוסייה הערבית.

משה שילה: לשאלתך בקשר לאחוז המשפטנים הערבים במשרד המשפטים - יש 1,100 עורכי דין במשרד, ומתוכם 50 עובדים ערבים.

משה שילה: להערכתי, 25 הם בתהליכי מכרז.

משה שילה: מספר המשרות הבכירות בשלוש הדרגות הגבוהות במשרד המשפטים, הוא 15 מתוך 213.

משה שילה: כדי שלא תתקבל תמונה מעוותת אני חייב לציין, שרוב האנשים האלה הם קדים-שופטים שעובדים במשרד המשפטים במערכת בתי הדין הדרוזית, במערכת בתי הדין השרעית.

אחמד טיבי: והיהודים?

אחמד טיבי: הם ברבנות?

משה שילה: הרבנות היא לא חלק ממשרד המשפטים.

משה שילה: לשר יש עוד כובע, והוא אחראי על מערכת הדין הרבנית.

אחמד טיבי: אז 15 הם קדים או שרעים.

משה שילה: נכון, למעט 2 שהם מנהלים.

אחמד טיבי: מנהלי בתי דין שרעים?

משה שילה: נכון.

אחמד טיבי: 213 יהודים הם בדרגות גבוהות.

אחמד טיבי: מהי חלוקת התפקידים שלהם?

משה שילה: פרקליט מדינה, יועץ משפטי לממשלה, פרקליטי מחוז וכו'.

אחמד טיבי: אלה הם התפקידים אותם אנו רוצים שערבים ימלאו, ולא שיהיו קדים או שרעים.

ראובן ריבלין: שגם ערבים ימלאו אותם.

ראובן ריבלין: לא רק.

אחמד טיבי: אנחנו לא נשתלט בישיבה הזו על המדינה.

משה שילה: אני מניח שהכוונה לא היתה למנות יהודים לקדים שרעים.

אחמד טיבי: אני מבקש שערבים יהיו מעורבים בתהליך מינוי רבנים, כמו שהיהודים מעורבים בתהליך של קדים שרעים.

אחמד טיבי: צריך לעשות השוואת תנאים או להפסיק את ההתערבות.

אחמד טיבי: הנתון הזה מטעה, אדוני המנכ"ל.

אחמד טיבי: הנתון של 15 עובדים מתוך 213 שאתה אומר שהוא יפה, הוא נתון מאוד לא יפה.

אחמד טיבי: 15 הם עובדים בבתי הדין השרעיים.

אחמד טיבי: זו לא מערכת הדרגות הגבוהות במשרד המשפטים.

אוסמה סעדי: אין אף משרה בכירה של ערבי במשרד המשפטים חוץ מקדים.

אחמד טיבי: האם אתה יכול להתייחס לדבריו של עו"ד אוסמה?

אחמד טיבי: זו האשמה חמורה.

דני גרא: אדוני המנכ"ל, אמרת שיש 15 עובדים בכירים, כאשר 13 מהם הם קדים.

דני גרא: בסך הכל יש 213 עובדים.

דני גרא: 213 מינוס 15 פלוס 2 זה 200.

דני גרא: כלומר, מתוך 200 עובדים בכירים 2 לכל היותר הם ערבים.

אחמד טיבי: אל תגיד 2.

אחמד טיבי: אל תטעה.

אחמד טיבי: 2 העובדים האלה הם בבתי הדין השרעיים.

אחמד טיבי: פעם בתי הדין השרעיים לא היו שייכים למשרד המשפטים.

אחמד טיבי: מחר יכול להיות שהם גם לא יהיו שייכים למשרד המשפטים.

אחמד טיבי: אני רוצה לדעת למה מתוך 200 אין ולו עובד ערבי בכיר אחד.

דני גרא: אתה יו"ר ועדת החסמים, ואתה בא עם ביטוי ערכי שאומר "זה יפה".

דני גרא: אני הייתי משער לעצמי, שתפקידו של יו"ר ועדת חסמים היא לבדוק בעיה, לאתר אותה, לאבחן אותה, לשקול פתרונות ולהמליץ על פתרונות.

דני גרא: כאשר אתה בא ואומר שלכל היותר 2 מתוך 200 הם ערבים ואתה אומר שזה יפה, האם זה משליך על מסקנות או דרכי העבודה של הוועדה להסרת החסמים.

דני גרא: האם זה משליך על החסמים של ועדת החסמים?

דני גרא: המשה שילה: אתה מעליב אותי.

דני גרא: ההערות שלך הן לא במקום, והן נובעות מחוסר הכרת המצב ומהסיבה שבגללה אני יושב פה.

דני גרא: בדרך כלל אני לא אומר את זה לחברי כנסת, אבל אם זו הגישה אז אני ברגע זה מחזיר לך את המפתח של הוועדה להסרת חסמים ואני משוכנע שתעשה פה עבודה טובה יותר מזו של אדם כמוני שלא מבין מה הוא אומר.

דני גרא: כאשר אני נתתי את הנתון הזה, אני הצבעתי עליו בפניך.

דני גרא: אני הצבעתי עליו בפניך כדי שתשים לב אליו.

דני גרא: כאשר אני אמרתי שלכאורה זה יפה, לא סיימתי את המשפט.

דני גרא: אם הייתי מסיים את המשפט, היית שומע גם את המשכו: "אני לא רוצה להטעות את הוועדה.

דני גרא: מדובר בבתי הדין השרעיים והדרוזים".

דני גרא: מכאן המסקנה העובדתית שלך היא נכונה.

דני גרא: מתוך שאר המשרות הבכירות אין עובדים ערביים.

דני גרא: אני צריך לענות לך בשני הכובעים שלי: בכובע של מנכ"ל משרד המשפטים ובכובע של יו"ר הוועדה להסרת החסמים.

דני גרא: בכובע של מנכ"ל משרד המשפטים וגם בכובע השני אני יכול לומר לך, שהסיבה שאין עובדים ערבים בתפקידים הבכירים, למרות שיש לא מעט עובדים ערביים היום במשרד המשפטים, היא כפולה.

דני גרא: לפני שנתיים וחצי כאשר אני התחלתי לעבוד על הנושא הזה המצב היה הרבה יותר גרוע.

דני גרא: לא היו כמעט עובדים ערביים במשרד המשפטים.

דני גרא: כדי שאדם יגיע לתפקיד של פרקליט מחוז הוא צריך ותק של 15-20 שנים בשירות המדינה.

דני גרא: אדם שמסיים סטאז' לא מתמנה לפרקליט מחוז, מנהל מחלקה, מנהל האגף לרישום מקרקעים או לאפוטרופוס הכללי.

דני גרא: מתמנה אדם שצבר ניסיון, עבר תהליכי ניהול...

דני גרא: או מינוי חיצוני.

משה שילה: אפילו חיצוני.

דני גרא: יש עורכי דין ערבים עם ותק כזה.

דניאל פרידמן: כאשר מדברים על אפליה, אפשר לדבר בכלל על שיטת מינויים במדינה.

דניאל פרידמן: הרוב המכריע של בעלי המשרות הבכירות בשירות המשפטי-הציבורי במדינה הם אנשים שעלו בתוך השירות הציבורי.

דניאל פרידמן: הם לא אנשים מבחוץ.

דניאל פרידמן: אתה יכול לומר, שזו בכלל שיטה רעה.

דניאל פרידמן: זה לא הנושא כרגע.

דניאל פרידמן: אולי השיטה היא לא טובה, אבל זו השיטה הקיימת והיא לא באה מהדרג הפוליטי.

דניאל פרידמן: המינויים הם כולם של הדרגים המקצועיים בתוך משרד המשפטים.

דניאל פרידמן: שר המשפטים לא ממנה אותם.

דניאל פרידמן: אין לו אפילו מה לומר בנוגע למינויים האלה.

דניאל פרידמן: אז נשאלת השאלה, כמה זמן לוקח לאדם מיום שהוא נכנס בדרגה נמוכה עד אשר הוא מגיע לדרגה העליונה.

דניאל פרידמן: כמה עורכי דין ערבים היו לנו לפני 20 שנה שהיו מעוניינים או שיכלו לפנות, כדי להיות באופן פוטנציאלי במקום הזה.

דניאל פרידמן: אלה הן השאלות.

משה שילה: אני יכול לומר לך, שמהתבוננות שלי בעובדים של משרד המשפטים מסתבר שתחלופה של עובדים ערבים במשרד היא גבוהה הרבה יותר מאשר זו של עובדים יהודים.

משה שילה: אנשים לא נשארים למעלה מ-4-5 שנים אלא במקרים מיוחדים.

משה שילה: אלה שנשארים שואפים להיות שופטים, ולכן בסופו של דבר מתמנים במערכת בתי המשפט לתפקידים בכירים, אבל אני, לצערי, לא יכול יותר לספור אותם.

משה שילה: אם היה לנו בחור מצוין בפרקליטות, היום הוא שופט שלום בבאר שבע.

משה שילה: אם היו לנו שני עובדים מצוינים בפרקליטות מחוז צפון, הם היום שופטים בנצרת.

משה שילה: אם נצליח להביא למצב שעובדים ערביים יראו את ייעודם בשירות המדינה, המצב יהיה הרבה יותר נוח.

משה שילה: אם לא ימונו אז עובדים ערבים, אפשר יהיה לשאול את השאלה.

משה שילה: אני חושב שיש לזה גם הסברים.

משה שילה: שאלתי כמה עובדים ערביים למה הם עוזבים, והם אמרו לי: "למדנו קשה כמה שנים טובות, המשפחה כולה תרמה בשביל שאני אסיים את הלימודים, ואתם משלמים לי רק 6,000 שקלים לחודש.

משה שילה: אני רוצה לפתוח משרד במקום שבו גדלתי, ואני ארוויח הרבה יותר".

משה שילה: יש מעט מאוד אנשים שנשארים מעבר ל-4-5 שנים.

משה שילה: בשביל להיות מנהל במשרד המשפטים בדרגה נמוכה, אתה צריך את התקופה הזו כדי להתמודד במכרז.

משה שילה: אפילו בהגדרת המכרז נאמר: "מינימום ותק של 6 שנים".

משה שילה: לכן, השאלה היא נכונה מבחינת השורה התחתונה, אבל היא מעליבה מבחינת הקונוטאציה של איך שזה נשמע.

ראובן ריבלין: קיבלתי את ההסבר להתרסה.

ראובן ריבלין: בהחלט יש שני צדדים למטבע.

ראובן ריבלין: אני רוצה שתסביר לנו על איזה 40 משרות שמיועדות לערבים מדובר.

משה שילה: כמעט 40 משרות מיועדות למשפטנים, כאשר רובן הגדול הוא בפרקליטות או בסנגוריה.

משה שילה: יש גם בסיוע המשפטי ובאפוטרופוס הכללי, אבל רובן הגדול של המשרות מתרכז בפרקליטות ובסנגוריה.

משה שילה: המשרות האלה הן משרות שמי שנשאר בהן במשך 6 שנים מגיע לתפקיד בכיר ללא מכרז.

משה שילה: יש להם מסלול קידום.

ראובן ריבלין: כלומר, 40 משרות הן לאנשים שנמצאים כבר במערכת.

משה שילה: לא.

משה שילה: אנחנו מנסים לגייס אותם.

משה שילה: אדם שנכנס לעבוד היום בתור פרקליט בדרגה ד', ייצא בעוד 7 שנים בדרגה א4, שזו דרגה בכירה מאוד בשירות הממשלתי.

משה שילה: זו דרגה של סגן יועץ משפטי במשרד ממשלתי אחר.

משה שילה: במשרד המשפטים הדרגות הן יחסית גבוהות.

ראובן ריבלין: המערכת המשטרתית השכילה לקלוט לתוכה אזרחים ערביים שמשרתים במשטרה בכל התפקידים.

ראובן ריבלין: מסיבות כאלה ואחרות הם עדיים לא הגיעו לדרגות אליהן הגיע הציבור היהודי, אבל יש שם אינטגרציה שנבנתה תוך שנים.

ראובן ריבלין: מעניין היה להזמין את המפכ"ל לכאן.

ראובן ריבלין: אנחנו יכולים למצוא במערכת המשטרתית חוקרים, תובעים, מפקדים בכירים וכו'.

ראובן ריבלין: בכל המערכות של המשטרה קיימים אזרחים ערביים.

ראובן ריבלין: מעניין שבמערכת המשפט אנחנו לא מצליחים ליצור מצב שבו אנחנו במהלך עניינים רגיל יכולים לקדם שופטים בצורה כזו שהם ישתתפו בחוויה הישראלית בצורה טבעית לחלוטין.

משה שילה: אני את ההערכה שלי אמרתי.

משה שילה: אני יכול להניח, שאנשים שבאים למשטרה רואים בזה קריירה ודרך חיים.

משה שילה: אנשים שבאים למשרד המשפטים לא בהכרח רואים את זה ככה.

משה שילה: הם רואים את משרד המשפטים כתחנת מעבר לקראת תפקידים אחרים.

ראובן ריבלין: אין על כך ויכוח.

ראובן ריבלין: זה דבר אנושי לחלוטין.

ראובן ריבלין: אתה צודק לגמרי.

ראובן ריבלין: המסלול המתבקש למשפטנים הוא ללכת לשפיטה.

ראובן ריבלין: רוב העובדים הערביים המקצועיים היום שופטים.

ראובן ריבלין: ערבים שהם עובדים טובים לא נשארים אצלנו.

ראובן ריבלין: אם אני מסתכל היום על מספר המשפטנים ששרדו אצלנו מעל 6 שנים, אני רואה שאפשר לספור אותם על כף יד אחת.

ראובן ריבלין: מי שנשאר הוא מעולה, ועוד שנה-שנתיים הוא יהפוך לממונה, מנהל מחלקה, פרקליט מחוז וכו'.

ראובן ריבלין: ברגע שיהיו אנשים כאלה יהיה לנו הרבה יותר קל לגייס אנשים שיתחילו את הסולם הזה.

נורית אלשטיין: הנושא הזה הוא הרבה יותר מורכב.

נורית אלשטיין: המקצוע המשפטי הוא פונקציה של שוק.

נורית אלשטיין: הגיוס של משפטנים טובים למשרד המשפטים הוא הרבה פעמים אינדיקציה למשרות משפטיות ולאפשרויות אלטרנטיביות.

נורית אלשטיין: בתקופות שבהן היו למשפטנים אלטרנטיבות בשוק הפרטי, משפטנים נמנעו מלהגיע למשרד המשפטים.

נורית אלשטיין: היתה תקופה ארוכה שבה בתוך משרד המשפטים המקצוע הפך להיות מקצוע נשי.

נורית אלשטיין: לימים, הנוף הזה השתנה.

נורית אלשטיין: הרבה פעמים זו היתה אינדיקציה לאלטרנטיבות תעסוקתיות בשוק החופשי.

נורית אלשטיין: להצמיד את הנושא הזה דווקא לתעסוקה של בני מיעוטים, זה לא נכון.

נורית אלשטיין: אני אומרת את זה בתוקף תפקידי הקודם.

נורית אלשטיין: אנחנו עשינו על כך מחקרים בתוך משרד המשפטים וגם בנציבות שירות המדינה.

נורית אלשטיין: לא צריך תמיד לראות את זה רק בהיבט המאוד מצומצם של יד מכוונת כזו או אחרת שלא להעדיף אנשים מאוכלוסייה כזו או אחרת.

נורית אלשטיין: זה מאוד לא מדויק.

נורית אלשטיין: דווקא משרד המשפטים הוא אחד המשרדים שהם מאוד פתוחים להעסקה מגוונת.

ראובן ריבלין: אני רוצה לשאול לגבי התופעה שבה נשים הלכו למערכת התביעה והחקיקה.

ראובן ריבלין: למה זה לא קורה באוכלוסייה הערבית?

ראובן ריבלין: כמה עורכות דין ערביות קיימות?

אחמד טיבי: לאחרונה, יש יותר ויותר.

אחמד טיבי: יש מאות עורכות דין.

משה שילה: גם במשרד יש לנו לא מעט עורכות דין ערביות ודרוזיות.

משה שילה: יש לנו 5 עובדות דרוזיות במשרד, כאשר 4 מתוכן הן עורכות דין.

משה שילה: אחת מהן ותיקה, ואף הגישה מועמדות לשיפוט.

משה שילה: זה מה שקורה.

משה שילה: האבחנה של עו"ד נורית אלשטיין היא אבחנה נכונה מבחינה היסטורית.

משה שילה: אני רוצה לומר לכם, שלפני שנתיים וחצי-שלוש שנים החלפנו את הסוויץ'.

משה שילה: החלטנו שבלי כל קשר לעובדה שמדובר במצב נתון או בחוסר אפשרות, נקדם את הנושא.

משה שילה: אם אתם חושבים שזה כרוך רק בהקצאת תקנים, בהצגת מצבות ובויכוחים עם מנהלי יחידות, אתם טועים.

משה שילה: זה כרוך גם בזה שאני עולה ביום רביעי לבמה בקנס הפרקליטים באילת ומדבר על הנושא הזה מול 700 העובדים של הפרקליטות.

משה שילה: זה כרוך בזה שאני מזמין מנהל-מנהל אליי למשרד, ומסביר לו את החשיבות שבהעסקת עובדים ערביים ברמה העקרונית.

משה שילה: זה כרוך בזה שאני עושה את זה יחידה-יחידה.

משה שילה: אני אף מעיר לאותם אנשים שלא עושים את זה.

משה שילה: אם מנהל הטאבו בנצרת בא אליי ומבקש תקנים נוספים כי אין לו אף אדם שמדבר ערבית, הוא שומע ממני נזיפה.

משה שילה: איך יכול להיות שביחידה בנצרת אין אף עובד שיודע לדבר ערבית, כי היהודי שעלה מעיראק יצא לפנסיה.

משה שילה: את כל הדברים האלה אנחנו עושים בלי כל קשר להחלטות הממשלה.

משה שילה: כאשר אני אגיע לנתונים היותר חיוביים, מעבר לגרף שעורר פה קצת התעניינות, תראו שאנחנו גם די מצליחים בכיוון הזה.

משה שילה: אם נצליח תחת הכובע השני, בוועדה להסרת חסמים, להגיע למצב הזה בכל משרדי הממשלה, אנחנו נהיה בכיוון לא רע.

דני גרא: אתה אומר: אני קורא לאנשים.

אחמד טיבי: אגב, אמירה כזו לא נשמעה מאף מוזמן אחר לוועדה, כולל שרים ומנכ"לים, שבדרך כלל מסתפקים בפרסום מודעות ובאמירות: "לא היו מועמדים, מועמדים לא התאימו למשרה".

אחמד טיבי: הביטוי וההסבר של המושג "חיפוש אקטיבי", הוא חלק ממה שאמר המנכ"ל עכשיו.

דני גרא: אדוני היושב ראש, אני לגמרי מסכים איתך.

דני גרא: אני התרשמתי מזה.

דני גרא: אני רוצה לשאול שאלה נוספת.

דני גרא: מעבר לאמירה של חסם גיאוגרפי וחסם תרבותי, חלק מהחסמים נמצאים בתוך משרדי הממשלה, בתוך הרוב היהודי.

דני גרא: גם אם זה לא פוליטיקלי קורקט, זה נמצא.

דני גרא: לכן, התרשמתי כל כך ממה שאתה אמרת.

דני גרא: אני מקווה שוועדת חסמים כמו שלכם תמליץ למשרדי הממשלה, ליצור את באופן אקטיבי את האווירה.

ראובן ריבלין: זה בהחלט דבר שבא לידי ביטוי באמירה שלו.

משה שילה: זה מה שאני עושה שנתיים.

דני גרא: זה לא פחות חשוב מחיפוש אקטיבי.

דני גרא: חיפוש אקטיבי הוא דבר אחד, ואילו הקליטה והנכונות לקבל היא לא דבר פשוט.

משה שילה: אם נצפה במצגת הקצרה עד הסוף, חלק מהתשובות כבר ייאמרו.

משה שילה: במסגרת הזו יזמנו במשרד המשפטים הקמה של מאגר מועמדים של מתמחים בהעדפה מתקנת.

משה שילה: אנחנו המשרד היחיד שעושה את זה.

משה שילה: הקצנו 10% מהמשרות של המתמחים במשרד המשפטים, מכיוון שמתמחה הוא כרטיס הכניסה למשרד הרבה מאוד פעמים.

ראובן ריבלין: האם אתה מתכוון ל-10% ברוחב הלוח?

משה שילה: 10% מוקצים לאוכלוסייה הערבית.

משה שילה: מתוך 450 מתמחים במשרד המשפטים, הקצנו 45 תקנים לאוכלוסייה הערבית.

משה שילה: הם חולקו ליחידות, בין היתר בהתחשב באפשרויות לגיוס אנשים.

משה שילה: בירושלים קיבלו מתמחה אחד ובנצרת קיבלו 4 מתמחים.

משה שילה: אלה לא היחידים.

משה שילה: יש לנו עוד 22 שמתקבלים במכרזים הרגילים.

משה שילה: מתוך מחזור של 450 מתמחים יש היום מעל 60 מתמחים ערבים.

משה שילה: הטובים מתוכם יתבקשו בשנה הבאה להפוך לעובדי משרד המשפטים, לא דרך מכרז של העדפה מתקנת אלא במכרזים הרגילים.

משה שילה: זיהינו שני חסמים מרכזיים.

משה שילה: החסם האחד הוא במשרדי הממשלה, והחסם השני הוא באוכלוסייה הערבית.

משה שילה: את החסם של חוסר המודעות, חוסר הנכונות ולפעמים חוסר אמונה של אוכלוסייה ערבית להגיש מועמדות למשרות בשירות המדינה, נציבות שירות המדינה מנסה לפתור באמצעות חיפוש אקטיבי על ידי חברות השמה, שמקבלו כסף לא רע כדי למצוא מועמדים ערבים שייגשו למכרזים.

משה שילה: אתם יכולים לראות את חלוקת העובדים הערבים במשרד המשפטים לפי יחידות: האגף לסיוע משפטי, אפוטרופוס, ייעוץ וחקיקה, סנגוריה, פרקליטות, רישום מקרקעין, פטנטים.

משה שילה: סך הכל בשנתיים וחצי האחרונות ייעדנו 192 משרות לאוכלוסייה הערבית.

משה שילה: באגף לסיוע משפטי יש 118 משרות, מתוכן הקצנו לערבים 12 משרות ואיישנו כבר 9 משרות.

משה שילה: יש לנו עוד 3 שבכלל לא לפי משרות מוקצות אלא דרך מכרז רגיל.

משה שילה: כלומר, הפוטנציאל של האגף לסיוע משפטי הוא 12 ועוד 3.

משה שילה: אם נאייש את כל המשרות, יהיו לנו 15 עובדים מתוך 118.

משה שילה: זה כבר 10% של החלטת ממשלה של עוד שנתיים או שלוש.

דני גרא: אתה מדבר על 192 משרות מתוך 2,900 משרות.

משה שילה: כן.

משה שילה: יש 2,905 עובדים, שמתוכם 192 משרות מלאות מוקצות לערבים.

משה שילה: בנוסף, ישנם 22 שהם במשרות הרגילות.

משה שילה: בסך הכל הפוטנציאל שלנו הוא ל-214 עובדים ערבים, שזה 7.13% ממספר עובדים משרד המשפטים.

משה שילה: הגיוס הוא פונקציה של מציאה.

משה שילה: פה יש לנו בעיות.

משה שילה: אני אתן דוגמא.

משה שילה: קלטנו השנה 22 בוחני פטנטים ברשות הפטנטים.

משה שילה: שם מדובר באנשים עם תואר שני ושלישי במקצועות המדעיים: ביו טכנולוגיה ומחשבים.

משה שילה: הקצנו 6 משרות לאוכלוסייה הערבית.

משה שילה: יצאנו כבר 4 פעמים למכרז, כאשר עד היום הגיע רק מועמד 1, שגם הוא גר בחיפה וככל הנראה יעזוב אותנו בגלל הקושי שבנסיעה.

ראובן ריבלין: למה הקצתם בתחום הזה 6 משרות לערבים?

משה שילה: אנחנו מקצים בכל היחידות.

משה שילה: בכל יחידה אנו מקצים 30% מהמשרות לערבים.

אחמד טיבי: באגף הפטנטים נדרשים 6.

משה שילה: לא.

משה שילה: הקצנו 6 משרות, ואיתרנו רק אחד.

ראובן ריבלין: אגב, בארץ יש מומחים מעטים מאוד לפטנטים.

משה שילה: כנראה שאנחנו ניאלץ לוותר, ובפעם הבאה המכרז יהיה מיועד לכל קבוצות העדפה מתקנת, שזה כולל אתיופים ואנשים עם מוגבלויות.

משה שילה: זו דוגמא לגיוס עובדים בחלק מן התחומים.

משה שילה: משפטנים יש בשפע.

ראובן ריבלין: לחברים שהם משפטנים, שהם חברי הוועדה חוקה, חוק ומשפט בכנסת, קשה מאוד כאשר הם עוסקים בנושאים של פטנטים.

ואסם אסמר: בטבלה הראשונה נכתב 58 ואחר כך ב-D נכתב אפס.

ואסם אסמר: מה המשמעות של כך?

משה שילה: מדובר פה באגף, שבמהלך השנים האחרונות לא נקלטו בו עובדים.

משה שילה: כל המשרות באגף הזה מאוישות מזה 20 שנה.

משה שילה: כאשר מקימים יחידה חדשה או מגדילים את מספר האנשים באותה יחידה ומקבלים תקנים נוספים, הרבה יותר קל לקבוע ש-30% מהמתקבלים יהיו ערבים.

משה שילה: במקום שיש אנשים שעובדים שנים, אתה צריך לחכות שאנשים יפרשו כדי להקצות את אותם 30%.

קריאה: מה לגבי מח"ש?

משה שילה: עד לפני שנה לא היה אף ערבי במח"ש.

משה שילה: לפני שבועיים היה אחד.

דני גרא: זו דריכה על יבלות, אדוני.

אחמד טיבי: המתלוננים הם ערבים.

משה שילה: מח"ש עכשיו בתהליך אזרוח.

משה שילה: בשנה האחרונה סיימו את הקורס 22 חוקרים, כאשר אחד מתוכם הוא ערבי.

משה שילה: נכון לאתמול, נדמה לי, שהתקבל עוד אחד.

משה שילה: אנחנו מדברים על 2 חוקרים ערבים במח"ש.

ואסם אסמר: מה הוותק של הרשות לאיסור הלבנת הון?

משה שילה: הרשות הזו הוקמה לפני 6-7 שנים.

משה שילה: כאשר היא הוקמה לא נקלט שם אף עובד ערבי, ומאז הם גם לא קיבלו תקנים.

אחמד טיבי: האם נראה לך סביר שזה יישאר ככה?

משה שילה: לא.

אחמד טיבי: מה עושים?

משה שילה: היום אנחנו נמצאים בעידן של קיצוצים, ואני לא יודע מה יהיה עם תקציב המדינה.

משה שילה: בהנחה שישמרו הסיכומים שיש לנו עם אגף התקציבים אני צופה שבשנה הבאה נוכל לקלוט עוד 25 עובדים ערבים ביחידות המשרד השונות.

מאהר חנה: אין יחס שווה.

מאהר חנה: יש משרדים שבהם מתוך 73 משרות יש תקן אחד לבן המגזר הערבי.

מאהר חנה: יש משרדים בהם יש 200 משרות עם תקן אחד למגזר הערבי.

מאהר חנה: איך זה מסתדר?

משה שילה: אני יכול לומר לך, שיש יחידות שהיו עם יותר מודעות לנושא.

משה שילה: אני רוצה לציין לטובה את הסיוע המשפטי והסנגוריה הציבורית.

משה שילה: למשל, פתחנו עכשיו יחידה לסיוע משפטי בנצרת.

משה שילה: אתם מוזמנים לבקר שם ולראות ש-60% מהעובדים הם ערבים.

משה שילה: זו יחידה חדשה.

נורית אלשטיין: זה גם עניין גיאוגרפי.

משה שילה: זה גם עניין גיאוגרפי, אבל זו גם יחידה חדשה.

משה שילה: אני קבעתי שבעיר כמו נצרת מספר העובדים הערבים יהיה לפחות 50%.

משה שילה: היום בנצרת יושבים 8 יהודים, ו-9-10 דרוזים, נוצרים, מוסלמים, בדואים, מכל העדות של האוכלוסייה הערבית.

משה שילה: כאשר מדובר ביחידה חדשה או בתוספת תקנים, הרבה יותר קל ליישם את המדיניות.

משה שילה: כאשר מדובר ביחידות ותיקות שבמשך שנים היתה שם הזנחה, צריך להמתין שאנשים יפרשו לגמלאות או יקבלו תקנים חדשים.

משה שילה: בהמלצה של הוועדה הכנו טיוטה להחלטת ממשלה, שבה אנחנו מציעים כיצד להתגבר על הבעיה הזו במהלך 3 השנים הבאות כדי לעמוד ביעדים של הממשלה.

מאהר חנה: הנתונים של הסנגוריה הארצית הם לפי חתך ארצי.

מאהר חנה: האחוזים שם כוללים את האחוז הגבוה שיש בנצרת לעומת האחוז הנמוך מאוד שיש בתל אביב או בירושלים.

משה שילה: בסנגוריה הציבורית יש לנו אחוזים יפים גם בתל אביב.

משה שילה: בסנגוריה הציבורית ובסיוע המשפטים מועסקים הרבה יותר ערבים ממה שזה נראה, כי שיטת העבודה שם היא לפי מיקור חוץ.

משה שילה: גם אם אחוז העובדים הערבים בסנגוריה בנצרת הוא רק 20%, אחוז עורכי הדין המועסקים מתקרב ל-50%.

משה שילה: באזור נצרת יש 20 עובדים בסנגוריה, וכמה מאות עובדים, 700-800, שמועסקים במיקור חוץ על ידי הסנגוריה הציבורית.

משה שילה: דרך הטבע שבחלק גדול מהמקרים הקליינטים הם ערבים.

מאהר חנה: אני אומר, שהאחוז אמור להיות הרבה יותר גבוה בירושלים.

משה שילה: בירושלים יש מגמה של גידול מתמיד.

מאהר חנה: 50% בנצרת הם פחות מאחוז עורכי הדין הערבים.

מאהר חנה: אני לא אומר שלא צריך להעסיק יהודים שם, אלא ש-50% זה פחות מאחוז עורכי דין הערבים באזור נצרת.

משה שילה: אם אנחנו נעמוד על 50%, אני לא חושב שיהיה בינינו ויכוח.

מאהר חנה: אני לא מתווכח על כך.

ואסם אסמר: השאלה היא, למה מה שמצליח בנצרת לא יכול להצליח פה בירושלים שבה האוכלוסייה הערבית היא גם מאוד גדולה?

ראובן ריבלין: זו שאלה שאני צריך לשאול.

ראובן ריבלין: אתה לא יודע כמה אתה צודק.

משה שילה: התשובה היא מורכבת.

משה שילה: עורכי הדין הערבים, שהם המאגר הטבעי לעבוד בירושלים לא באים ממזרח ירושלים.

משה שילה: הם לא עובדים בשביל מדינת ישראל.

משה שילה: זו האמת.

אחמד טיבי: אתה יודע כמה עורכי דין ערבים מישראל גרים בירושלים?

אוסמה סעדי: בירושלים יש כמעט 350 עורכי דין, כאשר רק 50-60 הם ממזרח ירושלים.

אוסמה סעדי: יש כמעט 300 עורכי דין, שהם ערבים ישראלים.

אוסמה סעדי: אני אומר לכבוד השר ולכבוד המנכ"ל, כי היום זו בושה מה שקורה בירושלים.

אוסמה סעדי: אין שופט אחד ערבי בירושלים, חוץ מבית המשפט המחוזי.

אוסמה סעדי: בבית משפט שלום, בבית משפט לתעבורה, בבית משפט למשפחה שדן בעייני מוסלמים, בבית דין לעבודה, אין שופט ערבי.

נורית אלשטיין: כמה אנשים הגישו מועמדויות?

אוסמה סעדי: הוגשו מספר רב של מועמדויות של מועמדים ראויים.

אוסמה סעדי: אפילו ועד מחוז לשכת עורכי הדין בירושלים תומך בהם.

נורית אלשטיין: אני ישבתי 3 שנים בוועד, ולא ראיתי מועמד אחד.

אוסמה סעדי: יש עורכי דין מהצפון ומהמרכז, שהגישו מועמדות למשרות בירושלים ומוכנים לעבור לירושלים, ואין אפילו אחד שהתקבל.

נורית אלשטיין: בשנים שאני ישבתי בוועד לא ראיתי אפילו מועמד אחד.

אוסמה סעדי: בפרקליטות מחוז ירושלים יש פרקליט ערבי אחד מתוך 70 ומשהו.

אוסמה סעדי: בפרקליטות המדינה מתוך 306 פרקליטים יש רק 3 ערבים.

אוסמה סעדי: את היית ממונה על יחסי עבודה שם, ואת יודעת את זה.

אוסמה סעדי: אני מכיר הרבה מועמדים שהגישו את מועמדותם.

אוסמה סעדי: היום יש 4,000-5,000 עורכי דין ערבים.

ראובן ריבלין: זו הנצחת המושג "מזרח ירושלים".

ראובן ריבלין: כך מנציחים את המושג "מזרח ירושלים, ומחלקים את העיר.

אחמד טיבי: הוא דיבר איתך על עורכי דין ערבים, שהם אזרחי מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: יש ערבים ירושלמים שאינם אזרחי מדינת ישראל על פי רצונם, והם חברים בלשכת עורכי הדין.

ראובן ריבלין: הם שייכים לחוויה הישראלית.

משה שילה: אם זה המצב, הסיבה לא ברורה לי.

משה שילה: אתה דילגת על הנתון של הלשכה הראשית, שמצביע על 25 עובדים ערבים המועסקים שם.

משה שילה: אין הרבה עורכי דין ערבים מירושלים שעובדים אצלנו.

משה שילה: גם אלה שעובדים בירושלים הם לא מירושלים, אלא מאבו גוש, רמלה, המשולש וכו'.

משה שילה: אני לא יודע למה.

משה שילה: יש אצלנו למעלה מ-20 עובדים, אבל אני לא יודע למה הם לא באים מירושלים.

משה שילה: אני יכול לומר לך, שהסנגוריה הציבורית והסיוע המשפטי מעסיקים מאות עורכי דין ערבים מירושלים, כולל ממזרח ירושלים.

ראובן ריבלין: מזרחה של ירושלים.

אחמד טיבי: אין מזרחה של ירושלים.

אחמד טיבי: יש ירושלים המזרחית.

ראובן ריבלין: זה הוויכוח.

משה שילה: רבותיי, אני תושב מזרח ירושלים.

ראובן ריבלין: אני אומר לכם, שיש חוויה ירושלמית.

אחמד טיבי: הוועדה הזו לא הוקמה למען עורכי דין מירושלים המזרחית, אלא למען אזרחי מדינת ישראל הערבים.

ראובן ריבלין: אני לא מדבר על גבולות הקבע.

ראובן ריבלין: עורכי דין שגרים בירושלים בצד המזרחי, הם חברי לשכת עורכי הדין.

ראובן ריבלין: הם שותפים לחוויה.

ראובן ריבלין: הם תושבים, שיש להם את זכות עריכת הדין בישראל.

ראובן ריבלין: רק מדינה כמו שלנו וממשלה ימנית היתה יכולה לחשוב בצורה מעוותת כזו.

ואסם אסמר: תחיי הממשלה הימנית.

ראובן ריבלין: נכון.

ראובן ריבלין: אני אומר לכם שהדבר הזה חייב להשתנות.

ראובן ריבלין: איחוד ירושלים הוא רק בזה.

אוסמה סעדי: יש גידול רב, במיוחד בירושלים ובנצרת.

אוסמה סעדי: בסנגוריה ובסיוע המשפטי יש עורכי דין ערבים, אבל לא כך בפרקליטות מחוז ובפרקליטות המדינה.

אוסמה סעדי: למרות שיש הרבה מועמדים, הם לא מתקבלים.

אוסמה סעדי: אנחנו העלינו את הנושא הזה גם בפגישה עם כבוד השר בתחילת כהונתו.

אוסמה סעדי: חה"כ טיבי ואני באנו אליך והעלינו את הנושא הזה, ועד היום לא נעשה כלום.

אוסמה סעדי: דבר נוסף, חמור מאוד שמאז קום המדינה ועד היום לא הוקם בית משפט ביישוב ערבי.

אוסמה סעדי: להפך, מה שהיה בנצרת הוזז לנצרת עלית.

אוסמה סעדי: ברחובות, ברמלה, בראשון לציון ובכפר סבא כן מוקמים בתי משפט.

אוסמה סעדי: אנחנו ביקשנו להקים בית משפט בטייבה, וכבוד השר תמך בכך.

אוסמה סעדי: עד היום לא נעשה כלום.

אוסמה סעדי: ביקשנו להקים בתי משפט בערים כמו סכנין ושפרעם, כך שיוכלו לקלוט עובדים רגילים, שופטים ועובדים לפרקליטות.

משה שילה: אני יכול להתייחס לנושא של עובדים בפרקליטות.

משה שילה: זה נכון שהמצב לא טוב.

משה שילה: אני הראשון שמסכים איתך.

משה שילה: היום יש 4 עובדים יותר ממה שהיו לפני שנתיים.

אוסמה סעדי: מה שמדאיג אותי זה המספרים.

אוסמה סעדי: אתה מדבר על 192 עובדים מתוך 3,000 עובדים.

אוסמה סעדי: זה מגיע ל-6%, ואנחנו מדברים על יעד של 10% עד שנת 2012.

משה שילה: אני אגיע להצעת ההחלטה שהכנו כטיוטה לממשלה, בהנחה שהממשלה תסכים.

משה שילה: ראש הממשלה הוא זה שמינה את הוועדה, ואני מניח שהוא יגיש את הצעת ההחלטה הזו.

משה שילה: יש לנו פגישה ב-17 לחודש עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

משה שילה: ההצעה שלנו לוקחת בחשבון את מה שאמרת פה.

משה שילה: אנחנו התייעצנו עם עמותות במגזר הערבי ועם אנשים שזה מקצועם, והגענו למסקנה שצריך ליצור כאן גם חבילה כלכלית רחבה יותר לעובדים שמקום הקבע שלהם מרוחק, ולהחריג את המשרות של עובדים ערבים מקיצוץ.

משה שילה: אני מקבל 50 עובדים ערבים, ובשנה לאחר מכן משרד האוצר מקצץ לי 2% וגם הם מקוצצים.

משה שילה: אנחנו הזמנו את העמותות שפועלות בקרב האוכלוסייה הערבית.

משה שילה: ההמלצות האלה הם בשיתוף הצוותים של הוועדה, והן להציג את שירות המדינה לאוכלוסייה הערבית דרך יציאה לשטח, כאשר בכל חודש מוצג משרד ממשלתי אחר.

משה שילה: זה כדי להתגבר על החסמים של חוסר אמונה לפעמים.

משה שילה: למשל, יריד תעסוקה של משרד החקלאות בעיר ערבית.

משה שילה: בנוסף, העשרת עבודת המינונים במשרדים לקידום הייצוג ההולם.

משה שילה: ראינו גם שאנשים שנקלטים לא תמיד נשארים.

משה שילה: הגענו למסקנה שאולי זה נובע מאופן הקליטה, מחוסר ההיכרות עם משרדי הממשלה.

משה שילה: בהמלצה 4 כתבנו: קורס חובה של שירות המדינה לכל העובדים החדשים ולאו דווקא לערבים.

משה שילה: בכל משרד יהיה קורס חובה, שיעברו אותו גם העובדים הערבים.

משה שילה: אז המצב יהיה טוב יותר.

משה שילה: אצלנו יש קורס למשפטן המתחיל ולפרקליט המתחיל, קורס של 4 ימים, כאשר כל אחד שנקלט עובר את הקורס הזה.

משה שילה: כאשר העובדים יעברו קורס כזה, הסיכוי שהם יישארו במשרד או בשירות המדינה הוא גבוה יותר.

משה שילה: הם רואים איפה הם עובדים ולאן הם יכולים להתקדם.

משה שילה: יש גם חבילה של הטבות כלכליות.

משה שילה: למשל, לאדם שגר בחיפה ורוצה לעבוד בירושלים ישולמו שכר דירה ריאלי והוצאות נסיעה ריאלית.

משה שילה: בנוסף, אנחנו מדברים על החרגה מקיצוצים ומסלול מהיר למכרזים מיועדים.

משה שילה: זה לא סוד שלא תמיד המכרזים הולכים בקלות, לאו דווקא לערבים.

משה שילה: רצינו ליצור מסלול מהיר למכרזים שמיועדים לאוכלוסייה הערבית.

משה שילה: ההמלצות האלה הוגשו, ואנחנו החלטנו להגיש הצעה להחלטת ממשלה.

משה שילה: אנחנו נצטרך שר שיציג את זה.

משה שילה: יש לכם טיוטה שהכנו בשבוע האחרון לאחר כמה דיונים.

משה שילה: מי שהכין אותה הם נאדר ודן אורן ממחלקת ייעוץ וחקיקה.

אחמד טיבי: אני בטוח שהמנכ"ל יוכל לספק לוועדה עותק מההצעה.

משה שילה: זו טיוטה של הצעת מחליטים.

משה שילה: בהחלטות הממשלה האחרונה עלה הנושא ייצוג הולם לאוכלוסייה ערבית, דרוזית וצ'רקסית.

משה שילה: אנחנו מדברים על ההבחנה שלנו, שאם המצב יימשך כמו שהוא היום אנחנו לא נעמוד ביעד שהממשלה קבעה בהחלטה האחרונה שלה – להגיע ל-10% עובדים ערבים עד שנת 2012.

משה שילה: זה פשוט לא הולך מבחינה מתמטית.

משה שילה: אנחנו עכשיו בתקופה של קיצוצי תקנים, ואם אנחנו בונים על הפרישה הטבעית ממשרדי הממשלה לעולם לא נגיע ליעד הזה.

משה שילה: אולי משרד המשפטים, אבל לא משרדים אחרים.

ראובן ריבלין: אנחנו בקיאים במצב בכל שאר המשרדים.

משה שילה: אנחנו יודעים שבמשרד הפנים המצב טוב בגלל כל מיני סיבות, במשרד הבריאות המצב טוב בגלל שיש הרבה עובדים ערבים במערכת הבריאות, וכך גם במשרד החינוך.

ראובן ריבלין: איך רופא ערבי מסכים להיות בבית חולים כל כך הרבה זמן, והמשפחה לא לוחצת עליו לעשות כסף בקליניקה פרטית?

משה שילה: אני לא כל כך מכיר את מקצוע הרפואה.

משה שילה: אולי היו"ר יכול להסביר זאת.

נורית אלשטיין: בשביל לעשות כסף אתה חייב לעבור דרך המסלול הציבורי.

נורית אלשטיין: הרופא מקבל את ההכרה שלו דרך המסלול הציבורי, ועורך דין לא.

משה שילה: עד עכשיו הנציבות הקצתה מדי שנה 35 משרות חדשות.

משה שילה: אנחנו מציעים להגדיל את המספר הזה ל-75 משרות.

משה שילה: עד היום היה נהוג שמי שמקצה תקן לעובד ערבי מקבל עוד תקן.

משה שילה: כלומר, במקום 35 ועוד 35 זה יהיה 75 ועוד 75.

משה שילה: מדובר בעוד 150 עובדים.

משה שילה: הסעיף שנמצא עדיין בדיון מול משרד האוצר, הוא לגבי הבקשה שלנו להקצות עוד 300 משרות חדשות למשרדי הממשלה בהקדמה, על חשבון האנשים שיפרשו במהלך 4 השנים הבאות.

משה שילה: אני לא מכיר משרדים ממשלתיים שיסרבו לקבל תקנים נוספים.

ראובן ריבלין: מהי העלות התקציבית להצעה הזו?

משה שילה: העלות התקציבית היא עלות ביניים.

משה שילה: אתה ממן את זה ל-4 שנים.

משה שילה: אם אתה לוקח את משרד המשפטים ורואה שב-5 שנים הקרובות צפויים לפרוש 40 אנשים, אתה מגייס 40 עובדים ערבים בתמורה ל-40 הפורשים של 4 השנים הבאות.

משה שילה: זה דבר שאפשר לספור אותו, כי אתה יודע מתי אנשים מגיעים לגיל 67.

דני גרא: זה 200,000,000 שקלים.

משה שילה: אני לא חושב.

משה שילה: עובד עולה לשירות המדינה 250,000 שקלים ל-4 שנים.

דני גרא: זה 250,000,000-300,000,000 שקלים ל-4 שנים.

משה שילה: מה שמדאיג את האוצר אלה העלויות הנוספות, התוספות והחישובים הפנסיונים.

משה שילה: פה אנחנו מדברים על סוג של מימון ביניים מבחינה תקציבית.

משה שילה: זה לא מימון שמנפח את ההוצאות מעבר ל-4 שנים הבאות.

משה שילה: חשבנו על רעיונות יצירתיים, וזה אחד מהם שהציע מנכ"ל ממשלתי אחר.

ראובן ריבלין: זה רעיון מצוין וישים.

משה שילה: אני גם חושב שהוא ישים, ואני מקווה שהממשלה בתקופה הקרובה תצביע בעד הצעה מן הסוג הזה.

ראובן ריבלין: גם מבחינת התקציב זה בסדר.

משה שילה: לא כיסינו את הכל, כי בכל זאת מדובר בהחלטת ממשלה ולא צריך להכניס את כל הפרטים.

משה שילה: הצעה נוספת, היא להסמיך את נציבות שירות המדינה לקרוא לברור כל מנהל יחידה שלא עומד בקריטריונים ובמכסות שנקבעו לו במעקב חצי שנתי.

משה שילה: הוא צריך לבוא ולהסביר, מה היתה הפעילות שלו במהלך השנה, למה האחוזים כן או לא השתנו.

משה שילה: לפעמים יש סיבות אמיתיות, ולפעמים יש סיבות שראוי להעיר עליהן.

משה שילה: את זה אני אומר מניסיוני בתחום במשרד המשפטים.

דניאל פרידמן: האם אתה רוצה לדבר על פערי השכר.

משה שילה: למרות ההערות שהיו על נושא בתי הדין השרעיים והדרוזים, אני רוצה לציין שאנחנו פעלנו השנה בעזרתם של חברי הכנסת להשוות את מעמדם של מנהלי בתי הדין השרעיים והדרוזים למעמדו של מנהל בתי המשפט.

אחמד טיבי: במקרה שני חברי הכנסת שעסקו בזה נמצאים באולם.

משה שילה: אני מודה לכם.

משה שילה: מי שדחף את ההצעה הזו, זה משרד המשפטים.

משה שילה: אנחנו סבורים שיש חשיבות למעמד של העובדים, ולא רק למספר שלהם.

אחמד טיבי: לא דנו כאן בנושא סטאז'רים.

אחמד טיבי: יש בוגרי משפטים שמעוניינים לעשות סטאז' במשרד המשפטים.

קריאה: הוא דיבר על כך.

משה שילה: אמרתי, שהקצנו 10% להעדפה מתקנת.

משה שילה: בנוסף, יש אנשים שנבחרים בלי קשר לשאלה אם הם ערבים או לא.

משה שילה: יש 20 מתמחים ערבים שנקלטים במכרזים הרגילים.

משה שילה: בסך הכל יש לנו מעל 60 מתמחים ערבים בשנה במשרד המשפטים.

משה שילה: מתמחים הם בעיקר בפרקליטות.

משה שילה: אני לא אחראי על בתי המשפט.

רדא ג'אבר: אני רוצה לומר, שבאזור המרכז אין אף שופט ערבי.

רדא ג'אבר: בבית המשפט השלום באזור תל אביב יש שופט אחד מטייבה, השופט חאג' יחייא.

רדא ג'אבר: באזור המרכז אין שופט ערבי, אין רשם ערבי ואין פקיד ערבי.

רדא ג'אבר: הבעיה היא בבית המשפט לענייני משפחה, שם מגיעים מתדיינים מהעדה המוסלמים ומתדיינים בפני שופט יהודי שלעיתים הם מתייחסים לדין השרעי המהותי החל על בני הזוג.

רדא ג'אבר: לדעתי, זה מצב בלתי אפשרי.

נאדר אל קאסם: יש.

רדא ג'אבר: בנוסף, יש משרות שהן שיפוטיות או מעין שיפוטיות הקשורות למשרד המשפטים: ועדות מס שבח וועדות אחרות.

רדא ג'אבר: שם יש אפליה מאוד ברורה.

רדא ג'אבר: אנחנו לא מיוצגים שם, למרות שיש הרבה מתדיינים.

ראובן ריבלין: אלה ועדות ציבוריות שיפוטיות או מעין שיפוטיות.

רדא ג'אבר: כן.

רדא ג'אבר: יש בביטוח הלאומי, במשרד המשפטים, במס שבח וכו'.

משה שילה: לגבי ועדות ציבוריות שמשרד המשפטים אחראי עליהם, אני יכול לומר לכם שבוועדת העיזבונות - שהיא הוועדה הכי חשובה, כי זו הוועדה שמקצה כספים - יש היום נציגה ערבייה.

משה שילה: לגבי הוועדות האחרות אני לא מכיר את הנתונים, ואני אפנה את תשומת לב מי שעוסק בזה אצלנו.

דניאל פרידמן: לגבי בתי הדין, אני רוצה לחזור ולומר שאין לי כאן את החלוקה לפי האזורים אבל ברור שבאזור נצרת אחוז השופטים הערבים הוא הרבה יותר גדול מאשר במקומות אחרים.

דניאל פרידמן: בתקופת כהונתי, מתוך 90 שופטים חדשים מונו 12.

דניאל פרידמן: זה 14%, שזה אחוז הרבה יותר גבוה מהאחוז הקיים.

דניאל פרידמן: האחוז הקיים הוא 7% אחרי המינויים האלה.

יעל גויצקי: בנושא של השמת עורכי דין ערבים – לאחרונה, עם בחירתו של ראש הלשכה, הוקם צוות בכיר, שמטרתו לעזור בנושא השמת עורכי דין בשירות הציבורי.

יעל גויצקי: בצוות 15 חברים, מתוכם 12 מהמגזר הערבי.

יעל גויצקי: היו"ר הוא עו"ד רון גזית והמשנה לראש הלשכה, עו"ד ויינברג.

יעל גויצקי: אנחנו בקשר גם עם משרד המשפטים.

יעל גויצקי: דיברתם קודם על ירושלים, ואני יודעת שהצוות מתכוון להקים צוותי משנה, שיתחלקו לפי אזורים גיאוגרפים, על מנת לאתר מועמדים ומשרות.

יעל גויצקי: אנחנו לא מדברים רק על משרות לעורכי דין, אלא על משרות נוספות.

יעל גויצקי: הלשכה תשמח על כל סיוע ועל כל פנייה של כל עורך דין.

יעל גויצקי: זה אחד הנושאים החשובים ביותר לראש הלשכה וללשכה.

מאהר חנה: כמו תמיד, התמונה של מה ייעשה היא הרבה יותר ורודה מאשר מה שקיים.

מאהר חנה: כך גם ההצעה לגבי העתיד.

מאהר חנה: אבקש להדגיש ולקבל את התייחסות, האם הכוונה להגיע ליעד ארצי ללא שום קשר לשאלת החלוקה השווה, כך שגם אם נגיע ל -10% אנחנו עדיין נהיה בפיגור גדול מבחינת חלוקה שווה.

משה שילה: החלטת הממשלה מדברת על 10% מכלל עובדי המדינה.

משה שילה: יש היום 57,000 עובדי מדינה, ולפיכך היעד של החלטת הממשלה הוא 5,700 עובדים ערבים בשירות המדינה בשנת 2012.

משה שילה: אם יהיו 1,000 בנצרת ורק 100 בתל אביב אני לא חושב שזה ישנה, אם כי היה רצוי שהפיזור יהיה יותר גדול.

דני גרא: בהנחה שלא יהיו?

משה שילה: מדובר פה ב-10%.

משה שילה: לפי מה שאני רואה היום, אין סיכוי אמיתי שמשרדי הממשלה יגיעו ליעד הזה.

משה שילה: לא יפרשו 5,700 עובדים או 2,500 עובדים שחסרים לנו כדי להשלים את המכסה הזו.

משה שילה: לכן, הצהרנו על גישור הביניים, שהוא מקרב אותנו ליעד אבל לא לגמרי.

משה שילה: לא רצינו להגזים, כי אנחנו יודעים שיש גם אילוצים של האוצר ויותר מדי התנגדויות יכולות להוביל לכך שההצעה לא תאושר.

דני גרא: אתה מציע 300 ועוד 300.

משה שילה: שזה שנתי.

משה שילה: אם תכפיל את זה ב-4 שנים, זה יקרב אותנו ליעד.

ואסם אסמר: האם אדוני לא חושב שהיעד הזה של 10% לכלל האוכלוסייה הוא לא בדיוק היעד האופטימאלי מבחינתנו, כשהיעד צריך להיות גם התחשבות באוכלוסיה בכל מקום?

ואסם אסמר: הרי לא יעלה על הדעת שאנחנו נקצה 20 משרות בנצרת ונתעלם מהעובדה שפה יש אוכלוסייה ערבית מאוד גדולה, גם בירושלים וגם בחיפה.

ואסם אסמר: גם אני בא לכאן בשני כובעים: אני עו"ד חיפאי, ויש לי גם שלוחה כאן.

ואסם אסמר: אני יכול להעיד, שמחוז חיפה אין אף שופט ערבי בבית משפט מחוזי.

ואסם אסמר: בבית המשפט השלום יש שופט ערבי אחד ושופט תעבורה אחד.

משה שילה: יש את השופט חי'ר.

ואסם אסמר: הוא שופט בית משפט שלום.

ואסם אסמר: בחיפה 20% מהאוכלוסייה הם ערבים, וזה לא בא לידי ביטוי.

ואסם אסמר: אגב, לא מדובר רק על בתי המשפט.

ואסם אסמר: כך לדוגמא את הרשמים למיניהם: רשם חברות, רשם פטנטים, רשם החברות הממשלתיות, רשם לענייני ירושה, ותראה שכמעט ואין פקידים ערבים.

ואסם אסמר: זה פשוט בלתי נתפס.

ואסם אסמר: אני עד לכך, שהמצב במחוז הצפון, ובנצרת בפרט, הוא הרבה יותר טוב.

ואסם אסמר: יש שיגידו שנשיא בית המשפט השלום שם הוא גם ערבי.

ואסם אסמר: הלכה למעשה, זה המצב.

ואסם אסמר: אדוני המנכ"ל, אני רוצה שתיגע בנקודה שהזכרת קודם: שקשה למצוא אנשים מתאימים בירושלים.

ואסם אסמר: אני שואל למה.

משה שילה: אני יכול לדבר על עובדות.

משה שילה: אם אנחנו נפרסם מכרז לגיוס פרקליט, יהיו לנו 80 מועמדים יהודים ו-2 מועמדים ערבים.

משה שילה: למה?

משה שילה: אני לא יודע.

משה שילה: הם לא ניגשים למכרזים בשירות המדינה.

אחמד טיבי: עו"ד סעדה אמר שאנשים הגישה בקשות.

משה שילה: אני מוכן לבדוק את הנתונים, ולהעביר לך אותם באופן אישי.

משה שילה: התלונות שאני שומע ממנהלי היחידות כאשר אני קורא אותם לברור ואני שואל למה הם לא איישו את המשרות, הן שהם פרסמו מכרז ובאו 80 יהודים ו-2 ערבים.

משה שילה: מתוך 80 היהודים אולי נמצאו 4 טובים, ומתוך 2 ערבים 1 נמצא טוב או גם זה לא.

משה שילה: אף אחד לא רוצה להעסיק עובדים לא טובים.

אוסמה סעדי: יש בעיה גם בפרסום.

אוסמה סעדי: אני לא יודע מיהן חברות ההשמה, ואני לא יודע איך הן פועלות בתוך המגזר הערבי.

אוסמה סעדי: אני פעיל מאוד משפטית ופוליטית, ואני לא רואה שיש הד לשתי החברות האלה.

אוסמה סעדי: אתה אומר שהן מקבלו הרבה כסף, אבל אנחנו לא שמענו עליהן.

אוסמה סעדי: אם אנחנו לא שמענו עליהן, זה אומר לך מהן עושות.

משה שילה: אני בכוחותיי הדלים התראיינתי בשנה האחרונה 5 פעמים לפחות בעיתונים הערביים.

משה שילה: כל מכרז שיוצא במשרד המשפטים מתפרסם בעיתון ערבי אחד לפחות, אם לא בשניים.

משה שילה: כאשר מדובר במכרזים לאוכלוסייה הערבית, המכרז מתפרסם בשני עיתונים ערביים.

משה שילה: אפילו מכרזים להקמת מאגרים למיקור חוץ, כמו שעושים עכשיו בפרקליטות וכמו שהיה עד היום בסנגוריה ובסיוע, מפורסמים גם בעיתונים הערביים.

משה שילה: אני אפילו נותן הנחיה לוודא שמתקבלים גם משרדי עורכי דין ערבים.

משה שילה: למה לא ניגשים מספיק ערבים במכרזים בירושלים?

משה שילה: אני מניח שחלק בגלל בעיה גיאוגרפית, ובנוסף יש חסמים בתוך האוכלוסייה הערבית עצמה.

משה שילה: לפעמים הם לא רוצים לעבוד בשירות המדינה.

משה שילה: אני לא יודע למה.

משה שילה: אולי המשכורת נמוכה, אולי מתוך חוסר רצון לעבוד בשירות המדינה.

דני גרא: אולי יש עוד אפשרות.

דני גרא: במציאות שירות המדינה לא הרבה לקלוט ערבים, ולכן הם סבורים שהסיכויים שלהם להיקלט הם קטנים.

קריאה: להיקלט ולהתקדם.

דני גרא: קודם להיקלט.

דני גרא: אתה אומר שאתה מנסה לעשות משהו מבפנים מזה כשנתיים.

דני גרא: זה מאוד הרשים אותי.

דני גרא: אני שואל, האם אתה רואה השלכה או השפעה על המאמצים שלך על מספר המועמדים הערבים שנגשים?

דני גרא: אם התשובה היא כן, הייתי מצפה לראות בהצעת ההחלטה שלכם לא רק הדרכת עובדים חדשים שנקלטים, אלא הדרכה על ידי הנהלות המשרדים.

משה שילה: דיברתי על הנושא הזה בכנס מנכ"לים של כל משרדי הממשלה.

משה שילה: זה היה הנושא.

משה שילה: חלק מן המנכ"לים פנו אלי, התייעצו איתי וביקשו לדעת איך עושים את זה, וחלק לא.

משה שילה: כל אחד עסוק בעיסוקיו השונים.

משה שילה: במעמדי אין לי שליטה על הדברים האלה.

משה שילה: לכן, בהצעת ההחלטה שלנו יש מנגנון בקרה חצי שנתי, שבמהלכו מנהלים בשירות המדינה, בעיקר המנכ"לים, ייקראו ויסבירו למה הצליחו ולמה לא הצליחו.

משה שילה: אני לא בטוח שכולם יאהבו את זה, אבל זו ההצעה שלנו.

משה שילה: נאדר, חבר הצוות, מבקש לומר משהו.

נאדר אל קאסם: שמעתי פה הערות לגבי זה שבכמה אגפים במשרד המשפטים אין אף עובד ערבי, דרוזי או צ'רקסי.

נאדר אל קאסם: אני רוצה לומר, שלפני שאנו מקצים את המשרות המיועדות אנחנו בודקים איפה אין נציגות של עובדים ערבים, ואז המשרות מוקצות לשם.

נאדר אל קאסם: נדרשות כמה שנים עד שנגיע לכסות את כל האגפים.

נאדר אל קאסם: אי אפשר לכסות את כל האגפים בשנה אחת.

נאדר אל קאסם: בנוגע לחלוקת המשרות במדינה – אנחנו לא יכולים לבוא ולומר כי כיוון שבצפון יש 50% ערבים יהיו 50% עובדים ערבים בשירות המדינה, כי אז בתל אביב יהיה 1% של עובדים ערבים בשירות המדינה כיוון שיש 1% תושבים ערביים.

נאדר אל קאסם: המספר הוא כלל ארצי.

נאדר אל קאסם: אנחנו מדברים על 10% בכל הארץ.

נאדר אל קאסם: עם זאת, כל המשרות המיועדות בנציבות שירות המדינה מיועדות למטות של המשרדים בירושלים.

נאדר אל קאסם: הבעיה היא שאין מועמדים.

נאדר אל קאסם: המנכ"ל כבר הזכיר את זה 20 פעם ואף אחד לא מתייחס.

נאדר אל קאסם: יש משרות, אבל אין מועמדים.

נאדר אל קאסם: יש 40 משרות פנויות, יש 6 משרות של בוחני פטנטים, אבל אין מועמדים.

נאדר אל קאסם: אני מבקש להתמקד בבעיה הזו.

נאדר אל קאסם: אנשים לא נגשים למכרזים.

נאדר אל קאסם: אתה אומר שיש 300 עורכי דין ערביים מהצפון בירושלים.

נאדר אל קאסם: זה נכון, אבל כולם עברו לכאן כדי לעבוד במשרדים פרטיים.

נאדר אל קאסם: הם לא רוצים להיות עובדי מדינה.

נאדר אל קאסם: אני מכיר אישית 50 מהם, ואני יודע שכולם רוצים להיות עורכי דין פרטיים.

נאדר אל קאסם: יש עוד 250 עורכי דין, אבל אני לא בטוח שהם רוצים להיות עובדי מדינה.

אוסמה סעדי: היום יש הצפה בשוק, ואנשים מוכנים לעבוד אפילו כעורכי דין שכירים.

נאדר אל קאסם: אין בעיה.

נאדר אל קאסם: שייגשו למכרזים וייקלטו.

אחמד טיבי: אני רוצה לסכם את הישיבה.

אחמד טיבי: צוין כי מתוך 580 שופטים יש 40 שופטים ערבים.

אחמד טיבי: כלומר, ישנם 7% שופטים ערבים.

אחמד טיבי: אני חושב, שהשיעור הזה צריך לעלות.

אחמד טיבי: השיעור הזה לא מספיק, במיוחד לאור העובדה שבאזורים גיאוגרפיים מסוימים שבהם המתדיינים הם ערבים לא קיימים שופטים ערבים, לרבות בית משפט שלום ובתי משפט למשפחה, כאשר יש נגיעה לנושאים בעליי תחום דתי-לאומי-אתני.

אחמד טיבי: היום יש 5.6% של עובדים ערביים מכלל עובדי משרד המשפטים.

אחמד טיבי: העובדה שהוצגה היא שבדרגים הגבוהים במשרד המשפטים אין ערבים.

אחמד טיבי: זו עובדה צורמת.

אחמד טיבי: רשמנו לפנינו בחיוב את השיטה של מנכ"ל משרד המשפטים, שבה הוא פונה לאנשים ושואל שאלות לגבי קליטת עובדים ערבים, גם בהיותו יו"ר ועדה להסרת חסמים.

אחמד טיבי: עד היום זה לא גרם לשינוי מהותי.

אחמד טיבי: יש להרחיב את השיטה של חיפוש אקטיבי כדי שהשיעור הזה יעלה.

אחמד טיבי: לא יעלה על הדעת שבאזור המרכז יש שופט מחוזי ערבי אחד ושופט שלום ערבי אחד.

קריאה: בתל אביב.

קריאה: במרכז אין.

אחמד טיבי: במרכז אין.

אחמד טיבי: בתשובה לעו"ד אוסמה המנכ"ל אמר שהוא מוכן לקבל הצעות ושמות של אנשים שניגשו למכרזים.

אחמד טיבי: המנכ"ל טוען שאנשים לא ניגשים.

אחמד טיבי: אתם חייבים לסתור את הטענה הזו, כדי להגיע לפתור את הבעיה.

אחמד טיבי: אדוני השר, הזכרנו גם את הנושא של נשים ערביות.

אחמד טיבי: יש יותר ויותר נשים ערביות שפונות לתחום המשפט.

אחמד טיבי: יש מאות בוגרות ערביות.

אחמד טיבי: זה תחום בו אנו רואים שנשים יהודיות מתקדמות.

אחמד טיבי: שמעתי היום הצהרה של מישהו שאומר, שהנשים הערביות מקומן בבית.

אחמד טיבי: מקומן של הנשים הערביות הוא בכל חזית שיש בה תרומה פרודוקטיבית.

אחמד טיבי: אדוני, בידך וביד המשרד לקדם נשים ערביות במשרד המשפטים, בפרקליטות.

אחמד טיבי: זה המקום והזמן לעשות את זה גם במשרדים אחרים, ובעיקר במשרד המשפטים.

דניאל פרידמן: אני מקווה שתתייחס להצעת החוק, שעברה קריאה ראשונה.

דניאל פרידמן: אני רוצה לומר, שבתקופת כהונתי מונו נשים ערביות לתפקידי שיפוט.

דניאל פרידמן: יש לי נתונים לגבי שופטים ערבים ודרוזים שמונו בתקופת כהונתי, אבל אין לי חתך לפי נשים וגברים.

דניאל פרידמן: אני זוכר שמונו נשים ערביות לתפקידי שיפוט.

דניאל פרידמן: אני מקווה שהתהליך שבו האחוז שמונה בשנתיים האחרונות גבוה יותר מהאחוז הקיים יימשך.

אחמד טיבי: תודה רבה, הישיבה נעולה.