ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 917, 2008-11-19 13:00

אבישי ברוורמן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים בנושא תיקונים בתקנון הבורסה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת ריבלין, בבקשה.

ראובן ריבלין: אני מבקש לדווח לחברי הוועדה על דבר שצריך להיכנס לפרוטוקול הוועדה.

ראובן ריבלין: בתחילת השבוע צלצלה אלי סמנכ"לית לענייני כספים של משרד הבריאות והודיע לי שוועדת הסל לא סיימה את מלאכתה עד ה-1 לנובמבר ולכן הם דוחים זאת ל-5 בדצמבר.

ראובן ריבלין: הייתי המום מהטעם הפשוט שכאשר נאבקנו למען חולי ישראל וסל התרופות, הכנענו את האוצר שחשב על פי תחשיביו שניתן להפחית 75 מיליון ₪ מסל הבריאות.

ראובן ריבלין: הודענו זאת בריש גלי.

ראובן ריבלין: לשמחת משרד הבריאות הקים השר בחודש מאי את ועדת הסל שישבה על המדוכה ודרשנו שהסכום יוחזר לפני אוגוסט.

ראובן ריבלין: הסכמנו ל-1 בנובמבר מהטעם שהשר אמר שהוא לא יכול להגיע לכדי מיצוי אלא אם ועדת הסל תשב יום יום, גם אז יהיה 1 בנובמבר וזה יהיה התאריך האחרון.

ראובן ריבלין: לתדהמתי, בנוסף לכך שאמרו שלא הספיקה ושיש חברים בוועדת הסל שצריכים לנסוע לסימפוזיונים בדרום אמריקה, הם גם הסבירו לי שיש יתרונות גדולים בזה שהסל לא יאושר השנה כי אז הם הגיעו עם האוצר להסכמה ש-5 מיליון ייכנסו כל שנה לבסיס התקציב וזה יאדיר את הסל.

ראובן ריבלין: אמרתי, כשנרצה להגדיל את בסיס התקציב – ועדת הכספים תחליט לעניין זה באופן מיוחד.

ראובן ריבלין: יש גם הצעת חוק של חיים אורון ושל ליצמן שמדברת בעדכון סל התקציב ב-2% כל שנה ואין צורך לערבב מין בשאינו מינו.

ראובן ריבלין: יותר מכך, פתאום היא הביאה לי איזושהי סיבה נוספת שב-15 לחודש דצמבר מחיר התרופות יורד ולכן הם יוכלו להשיג יותר תרופות.

ראובן ריבלין: כל הדברים האלה נראים בעיני כתירוצים חסרי שחר.

ראובן ריבלין: שתדע ועדת הכספים שאנחנו נמצאים במצב שבו הבאנו כסף לשוקת סל הבריאות ומשרד הבריאות שזעק חמס ביחד איתנו הגיע לאיזה שהם הסדרים עם משרד האוצר, שאינם מתקבלים על דעתנו.

יעקב ליצמן: זו הפרה של מה שהבטיחו לנו.

ראובן ריבלין: לא ירדתי לחקר העניין.

ראובן ריבלין: ההפרה כרגע היא יותר חמורה, היא מצד משרד הבריאות כי משרד האוצר העביר את הכספים ואנחנו לא יכולים היום לבוא ולומר שאין פה איזושהי מערכת של איזון הדדי בין משרד האוצר למשרד הבריאות על חשבון חולי ישראל והדבר הוא חמור מאוד.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת ריבלין, שמנו לב לזה, אתה צודק, אני מבטיח לך שמה שהובטח לנו, וציינת את העבודה הברוכה שלך ושל חברי הכנסת ליצמן וחבר הכנסת אורון וכל חברי הוועדה.

אבישי ברוורמן: מבחינתנו הנושא הזה, ואני אומר במקרה הזה זה תרתי משמע, זה ייהרג ולא יעבור, כי אנשים חולים מצפים לזה, זה הובטח, זה נסגר ולא ייתכן שתהיה הפרה.

אבישי ברוורמן: אנחנו מצפים לקבל את זה בדצמבר ולהעביר את זה כמו שהובטח בעבר.

אבישי ברוורמן: אני פותח את הדיון, הנושא שכרגע על הפרק, תיקונים בתקנון הבורסה.

אבישי ברוורמן: הנידון: בקרת ציות וניהול סיכונים אצל חשב"ים - עיגון הנחיות זמניות בתקנון ובהנחיות, תיקון תקנות ותיקון הנחיות.

אבישי ברוורמן: הנושא השני: חברות רחוקה – תנאי כשירות לחברות בבורסה לחבר רחוק.

אבישי ברוורמן: עיגון ההנחיות הזמניות בתקנון והנחיות.

אבישי ברוורמן: 3.

אבישי ברוורמן: חישוב החזקות הציבור.

אבישי ברוורמן: תיקון הנחיות.

יעקב ליצמן: איך יכול להיות חברות רחוקה?

יעקב ליצמן: אם זה חברות זה לא רחוק.

אבישי ברוורמן: אנחנו באים כרגע לרשות לניירות ערך שאני מוכרח לציין שעובדת יפה מאוד, והיא הציעה תיקונים.

שוני אלבק: מי שיציג את התיקונים זה עורכת הדין חגית נאמן, היועצת המשפטית של הבורסה.

שוני אלבק: אנחנו כמובן תומכים בהם אחרי שהם אושרו לפי כל הנהלים וההליכים ברשות ובבורסה.

חגית נאמן: הנושא הראשון זה בקרת ציות.

חגית נאמן: ההוראות האלה הן לא הוראות חדשות, הן קיימות כבר במשך שנתיים במסגרת של הנחיות זמניות על מנת לבחון אותן.

חגית נאמן: עם תום השנתיים השארנו אותן כחלק מהתקנון וההנחיות במסגרת קבע.

חגית נאמן: המטרה העיקרית, לחייב את חברי הבורסה שאינם בנקים למנות קצין ציות.

חגית נאמן: תפקידו העיקרי של קצין הציות הוא לבדוק ולפקח על כך שחבר בורסה מקיים את כל הוראות החקיקה המוטלות עליו.

חגית נאמן: חברי הבורסה שאינם בנקים יש עליהם סט מאוד רחב של הוראות – חוק ניירות ערך, חוק החברות, חוק הייעוץ, חוק זכויות משותפות בנאמנות ועוד חוקים רבים אחרים והוראות תקנון הבורסה.

חגית נאמן: התפקיד העיקרי שלו – לבקר באופן שוטף את העמידה של החבר בכל הוראות החקיקה והדין שחלות עליו.

ניסן סלומינסקי: כלומר זו לא צריכה להיות פונקציה נפרדת?

ניסן סלומינסקי: הוא יכול להיות אחד שעושה עוד דברים וגם זה מוטל עליו?

חגית נאמן: במסגרת ההוראות שלנו יש דרישה שיהיה לו את מלוא הזמן להקדיש לזה - - -

ראובן ריבלין: זה איחוד מקצוע?

חגית נאמן: הוא צריך לא לעמוד בניגוד עניינים עם תפקידים אחרים.

חגית נאמן: הוא לא יכול להיות פונקציונר בחברה שגם מפקח על עצמו ומבקר את עצמו.

ראובן ריבלין: זה ברור.

ניסן סלומינסקי: אנחנו דורשים לכל החברות קטנה כגדולה להוסיף עוד בעל תפקיד?

חגית נאמן: יש להם את זה כבר כי אלו הוראות שקיימות.

חגית נאמן: הן היו קיימות במסגרת זמנית ועכשיו כל המטרה של ההוראה היא לעגן אותם בדרך קבע.

חגית נאמן: זה קיים אצל כל הבנקים מכוח ההוראות של המפקח על הבנקים ומה שהישתנו אלו הוראות מאוד דומות להוראות של המפקח על הבנקים.

ראובן ריבלין: זו הוראה מחויבת המציאות.

שוני אלבק: מדובר על חברי בורסה, לא מדובר על כל מנהל תיקים.

שוני אלבק: אין פה שום נטל.

ניסן סלומינסקי: אני מסכים אבל תפקיד נפרד רק לזה?

שוני אלבק: זה על חברי בורסה וחברי בורסה שמנהלים כספים של אחרים חיוני שיהיה להם אדם כזה.

שוני אלבק: מדובר על חברות שמגלגלות מיליונים ומיליארדי שקלים.

שוני אלבק: חייב שיהיה שם גורם שמנהל את הסיכונים שלהם.

שוני אלבק: אחד הדברים הכבדים שמתעסקים היום בעולם זה הקושי שהיה בניהול הסיכונים.

חגית נאמן: זה גם אינטרס שלהם.

ניסן סלומינסקי: אני יודע לכן אני מתפלא שאנחנו צריכים, עוד מעט נכניס להם גם מישהו שמומחה בניתוח או אנליסט, זה הרי האינטרס המובהק שלהם.

ראובן ריבלין: אם האינטרס הציבורי ידרוש זאת - - -

ניסן סלומינסקי: לאט לאט.

ראובן ריבלין: הבורסה זה לא מקום שיש בו גיוס חובה, אנשים באים ושוקלים אבל אסור שיהיה דבר שהוא בבחינת סכנה שיכולה להיות מדרון חלקלק שאנשים יבוא ויאמרו: לא ידענו וכו'.

ראובן ריבלין: הנאמנות צריכה להיות ברורה חד משמעית.

ראובן ריבלין: אני תומך בזה.

ראובן ריבלין: רציתי רק לשאול, אתם הרי הבאתם את זה לידיעת הגורמים - - -

חגית נאמן: זה היה על דעתם.

ניסן סלומינסקי: מה זה ניהול סיכונים?

ראובן ריבלין: טמיר, הוזמנו כל הנוגעים בדבר?

טמיר כהן: התשובה היא כרגיל כן.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: פתאום יכול לבוא יום אחד שלא שאלתי ובמקרה לא הוזמנו.

אבישי ברוורמן: במקרה ההוא טמיר יעשה את מלאכתו נאמנה.

ראובן ריבלין: הם תמיד עושים מלאכתם נאמנה.

ניסן סלומינסקי: מה זה ניהול סיכונים?

חגית נאמן: חברי הבורסה שאינם בנקים, הם חשופים לסיכונים שונים בתקופות שונות בהם סיכוני שוק, סיכוני אשראי, סיכונים תפעוליים.

חגית נאמן: הכוונה שיהיה להם מישהו בתוך החברה שיעקוב באופן שוטף אחר הסיכונים האלה, לחייב אותם חלק מההחלטה זה לחייב אותם אחת לשלוש שנים לעשות סקר סיכונים על ידי גורם חיצוני.

חגית נאמן: אותו בקר סיכונים צריך לעקוב באופן שוטף ולדווח לאורגנים של החבר על הסיכונים ואיך החברה נערכת אליהם.

ניסן סלומינסקי: זה פונקציה נפרדת?

חגית נאמן: כן.

חגית נאמן: אותו אחד יכול להיות במסגרת, אם יש לו יחידה יכולה אותה יחידה לשמש גם כבקר סיכונים וגם כקצין ציות.

ניסן סלומינסקי: אם חבר הבורסה רוצה להשקיע בדולר זה צריך להיות מאושר על ידי - - -

חגית נאמן: הכוונה שאם חבר הבורסה נכנס לתחום פעילות חדש, לדוגמא הולכים להשיק את שוק הריפו בעוד מספר חודשים, המטרה שיהיה מישהו בחברי הבורסה שישקול, האם שוק הריפו יוצר לחבר הבורסה סיכונים נוספים, ואם כן, איזו היערכות חבר הבורסה צריך על מנת למזער את הסיכונים ולגרום לכך שלא יסתבך בשל הסיכונים.

ניסן סלומינסקי: זה משהו מוגדר רק לדברים חדשים ולא להשקעות בפנים?

ניסן סלומינסקי: אם רוצים להשקיע בנדל"ן וכו' - - -

שוני אלבק: גם.

שוני אלבק: תיקח את המקרה הקלאסי שהלך אדם בבק אופיס של חברה, הכניס אותה לרמה מסוימת, הוא אמור לגדר - - -

ניסן סלומינסקי: הוא גנב את כולם, בוודאי שזה לא צריך להיות אבל זו המהות.

ניסן סלומינסקי: יש לך חברה, המהות שלה זה לבדוק את הסיכונים ולהחליט מה כדאי.

ניסן סלומינסקי: אז מה, אתה ממנה חוץ מכל ההנהלה שזה תפקידה עוד קצין בקרת סיכונים?

שוני אלבק: צריך אדם מקצועי שיבוא ויגדר לכל אחד מה הסמכות, מה תהליכי קבלת ההחלטות, מי מקבל את ההחלטות?

שוני אלבק: באיזה צמתים?

שוני אלבק: כל הדברים האלה הם דברים בסיסיים שחייבים להיות בכל חברה והבקר, האיש הזה אמור לבצע את העבודה הזאת.

שוני אלבק: אין גוף פיננסי רציני בעולם שאין בו בקר סיכונים.

ניסן סלומינסקי: בוודאי, לכן אני אומר, זה המהות של הגוף, אז מה אתה צריך לחייב אותו לשים אדם נפרד?

ניסן סלומינסקי: בדרך כלל זה תפקיד של המנכ"ל או הסמנכ"ל - - -

שוני אלבק: לא.

ניסן סלומינסקי: סתם אני אומר, עכשיו נכניס מישהו - - -

שוני אלבק: צריך להתמקצע בזה, זה מקצוע.

ניסן סלומינסקי: זה המהות של החברה כשהיא משקיעה במשהו - לעשות חישוב של הסיכונים והכל, תשובה למשל.

ניסן סלומינסקי: פתאום אתה מכניס בחוק מישהו שיעשה את החישוב.

אבישי ברוורמן: ניסן, אתן ליושב ראש הבורסה לניירות ערך להעיר הערה.

שאול ברונפלד: אנחנו לא מדברים על תשובה, תשובה הוא קבלן.

שאול ברונפלד: חברי הבורסה הם גופים שלןקחים כספים מהציבור וחובת הזהירות עליהם היא כפולה ומכופלת.

שאול ברונפלד: דבר שני, אסור לשכוח שמאז רפורמת בכר חברי הבורסה הפכו לגופים ענקיים אחרי שהם קנו נכסים בעשרות מיליארדי שקלים.

שאול ברונפלד: זה לא גוף שעובדים בו 4 אנשים ואתה אומר:

שאול ברונפלד: תוסיף עוד קצין כזה וכזה - הגדלת ב-50% את מספר העובדים.

שאול ברונפלד: יש שם מאות עובדים.

שאול ברונפלד: הנקודה השלישית ואולי החשובה ביותר.

שאול ברונפלד: אתה דיברת על המנכ"ל והסמנכ"ל ועל הדירקטוריון שקובע מדיניות.

שאול ברונפלד: קצין הסיכונים הוא בעצם קצין מטה שתפקידו עבור כל החלטת מדיניות, הן במה להשקיע, הן בתחום המנגנונים הטכנולוגיים, הוא צריך להצביע בפני ההנהלה בפני הדירקטוריון איזה סיכונים גלומים בפעולה הזאת.

ניסן סלומינסקי: למה הבנקים לא צריכים את זה?

חגית נאמן: יש להם.

אבישי ברוורמן: זה שאנשים מקבלים החלטות שגויות, זה שאנשים לוקחים סיכונים גדולים - זה לא ייפתר, את זה אנחנו רואים במחזוריות.

אבישי ברוורמן: אבל לפחות מבחינה פורמלית שיהיה פרוטוקול שאותו אדם אמר שתשואה של 30% או 40% היא לא בדיוק סבירה ויש לה סיכון גדול, כשנפתח אחר כך את ועדת החקירה.

אבישי ברוורמן: אני חושב שבמקרה הזה זה ברור בלי ספק.

עמי צדיק: אני מצפה שהם יכינו דוחות ויעבירו ללקוחות.

חגית נאמן: בוודאי, זה חלק מהכללים, בכניסה לפרטים בהנחיות יש את כל נהלי העבודה שלהם ולמי הם צריכים לדווח ותכיפות הדיווח ומה הם צריכים לעשות, הכל מצורף.

אבישי ברוורמן: סם, אני מודה לך על ההתערבות שהבהרת לחבר הכנסת סלומינסקי.

אבישי ברוורמן: אני מצביע על הסעיף הראשון בקרת ציוד וניהול סיכונים.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: מי נגד?

אבישי ברוורמן: מי נמנע?

אבישי ברוורמן: עבר פה אחד.

אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים למספר 2 – חברות רחוקה.

חגית נאמן: יש דרישה בתקנון הבורסה שחברי בורסה יהיו חברות שהתאגדו בישראל או שיש להם סניף בישראל.

חגית נאמן: גם פה קבענו לתקופה של שנתיים הנחיות זמניות בנושא חברות רחוקה.

חגית נאמן: השנתיים תמו ואנחנו רוצים לאשר את זה בדרך קבע בתקנון.

חגית נאמן: המטרה היא לאפשר לגופים בינלאומיים גדולים ביותר להתקבל כחברים בבורסה ולא חברים במסלקה, גם אם אין להם סניף בישראל.

חגית נאמן: הם צריכים לעמוד בתנאים מאוד מחמירים.

חגית נאמן: העיקריים שבהם, הם צריכים להיות בעלי הון עצמי של מיליארד דולר לפחות, להיות 10 שנים לפחות חברים באחת הבורסות הגדולות בעולם – ארצות הברית או מערב אירופה.

חגית נאמן: צריך שיהיה להם הסכם שיתוף פעולה עם רשות ניירות ערך כדי שאם תהיינה איזה שהן בעיות לא תיפגע יכולת האכיפה על הפעילות שלהם.

חגית נאמן: וכמו שאמרתי, הם יכולים להתקבל כחברי בורסה, הם לא יכולים להתקבל כחברי מסלקה.

חגית נאמן: רוב הסיכונים שחברי הבורסה לוקחים על עצמם זה בכובע שלהם כחברי מסלקה.

חגית נאמן: הם יצטרכו למצוא חבר מקומי שיהיה חבר שיסלוק את הפעילות עבורם.

אבישי ברוורמן: תודה רבה עורכת הדין נאמן.

אבישי ברוורמן: נצביע על סעיף חברות רחוקה.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: מי נגד?

אבישי ברוורמן: מי נמנע?

אבישי ברוורמן: אושר פה אחד.

אבישי ברוורמן: הסעיף השני אושר.

אבישי ברוורמן: נעבור לסעיף השלישי חישוב החזקות הציבור – תיקון תקנון והנחיות.

חגית נאמן: זה תיקון ממש טכני.

חגית נאמן: החזקות הציבור זה כל מה שאינם בעלי עניין והחזקות של כאלה שאינם חסומים.

חגית נאמן: היום, למרות שכל מי שמחזיק 5% נחשב בעל עניין - אם זה קופות גמל או קרנות נאמנות, אף אם הן מחזיקות למעלה מ-5% הן נחשבות בהתאם לכללים שלנו כמישהו שהוא ציבור ולא בעל עניין בגלל שמחזיקים עבור העמיתים שלהם.

חגית נאמן: רצינו רק לחדד ולהדגיש שזה לא במקרה שההחזקות שלהם חסומות באיזו שהיא צורה כי כל העניין של החזקות הציבור שזה כמות צפה שניתן לקנות אותה ולמכור אותה בבורסה.

חגית נאמן: זו הבהרה טכנית לחלוטין.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: אני מעמיד להצבעה את הסעיף השלישי – חישוב החזקות הציבור.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: מי נגד?

אבישי ברוורמן: מי נמנע?

אבישי ברוורמן: אין מתנגדים אין נמנעים, אושר פה אחד.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: סיימנו את הפרק הזה, תודה רבה עורכת דין נאמן, תודה רבה עורך הדין אלבק, תודה לכולם.