ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 681, 2008-11-09 09:00

מנחם בן-ששון: אנחנו מתחילים היום בתיקוני תקשורת.

מנחם בן-ששון: בפעם הקודמת היו לנו כמה שאלות על סוג הנתונים שנאספו.

מנחם בן-ששון: שלחתם לנו חומר, אבל גם על מה ששלחתם לנו היו שאלות.

מנחם בן-ששון: בפעם הקודמת רציתי לדעת באיזו שעה במהלך היום פניתם לחברה בבקשה לקבל נתוני תקשורת, בעיקר במקרים של פיקוח נפש ועניינים של היתרים.

מנחם בן-ששון: היו לנו שבעים וכמה היתרים מיוחדים.

מנחם בן-ששון: מתוך 126 היתרים, 88 הצלת חיי אדם, 38 חקירה ומניעה של עבירות פשע.

מנחם בן-ששון: אלה הדברים שרצינו להביט לעומקם.

מנחם בן-ששון: יש לכם נתונים מעבר למכתב מ2 באוקטובר?

אלעזר כהנא: דיווחנו ליועץ, כפי שאנחנו חייבים לפי החוק, על שלושת החודשים הראשונים של הפעלת החוק.

אלעזר כהנא: לגבי החודש הזה אלה הנתונים.

אלעזר כהנא: לכל צו יש את הנימוק מדוע המקרה היה דחוף ואי אפשר היה לפנות לבית משפט.

אלעזר כהנא: זה חלק מהטופס שאמורים למלא.

אלעזר כהנא: בטופס הזה אין דיווח על שעה.

אלעזר כהנא: הדיווח הוא תמיד עד מתי ההיתר הוא בתוקף, שזה לא יותר מ24 שעות.

אלעזר כהנא: את השעה אפשר להוסיף.

אלעזר כהנא: היו"ר מנחם בן-ששון אני רוצה לחדד לגבי השאלה של הפעלת התקנות וכתוצאה מזה הפעלת סעיפי החוק הרלוונטיים.

אלעזר כהנא: אתם בוודאי שוקדים על עבודה תכופה.

אלעזר כהנא: לפעמים יכול להיות אדם שנעדר 3 שבועות.

אלעזר כהנא: זה נגרר עוד ועוד ועוד.

אלעזר כהנא: בגלל כל מיני סיבות אתם מגיעים למסקנה שצריך לאסוף נתוני תקשורת עליו.

אלעזר כהנא: אתה יכול להגיד לי שזה מוצדק, חבל להפסיד כל דקה ולכן אתם יוצאים לדרך מעבר לאישור החריג.

אלעזר כהנא: אם זה היה המודל של העבודה הכוללת, אז יש משהו לא תקין וצריך לראות איך מתמודדים עם זה להבא.

אלעזר כהנא: זאת הסיבה ששאלתי את השאלה שלי לגבי הזמנים.

אלעזר כהנא: אני מסכים, אבל מה היה רלוונטי אם היינו כותבים שזה 20:00 בערב או 8:00 בבוקר?

אלעזר כהנא: זה יוצא אותו דבר.

אלעזר כהנא: אפשר לקיים דיון ארוך ואנחנו בהחלט נעשה אותו בשמחה על סוגי המקרים הדחופים, מתי פונים, על הדיווח אצל היועץ שבעקבותיו נמשך אותו נוהל או נוהג שהתרחש במשרד המשפטים שישנו דיווח מעמיק יותר על המקרים אצל הגברת גוטליב.

אלעזר כהנא: יש הרבה מאוד שיקולים.

אלעזר כהנא: בדרך כלל המקרים מהסוג שאדוני אמר לא אמורים להיות מקרים דחופים בלי צו, אלא אם כן יש אינדיקציה ופתאום זה הפך להיות דחוף.

אלעזר כהנא: בדרך כלל זה לא אמור להיות כך.

אלעזר כהנא: רוב רובם של המקרים האלה - אולי כולם – אלה מקרים שהאירוע נחת על המשטרה.

אלעזר כהנא: זה לא מקרה יזום.

אלעזר כהנא: זו לא איזו שהיא חקירה או משהו כזה.

אלעזר כהנא: מדובר בנעדרים, בהודעות אובדניות וכדומה.

אלעזר כהנא: זה יכול להיות בכל שעה ביום.

אלעזר כהנא: אפשר לדחות את זה בכמה שעות וללכת לבית משפט, אפשר לא לדחות את זה בכמה שעות.

אלעזר כהנא: פה נכנס שיקול דעת.

אלעזר כהנא: כל מקרה כזה זה לקחת סיכון.

אלעזר כהנא: הקצין מבחינתו לא מרוויח או מפסיד מזה שום דבר, חוץ מהעובדה שאולי הוא יטפל יותר טוב או פחות טוב במקרה כזה או אחר.

אלעזר כהנא: היו מקרים בתקשורת.

מנחם בן-ששון: ללכת לשופט זו טרחה.

אלעזר כהנא: לא מבחינת הטרחה.

אלעזר כהנא: יש אנשים שהולכים לבית משפט להוציא צווי חיפוש, להוציא צווים אחרים.

אלעזר כהנא: לא זה העניין.

אלעזר כהנא: המשטרה מורגלת בזה.

אלעזר כהנא: זאת לא בעיה של טרחה.

אלעזר כהנא: זה מקרה בו המשפחה באה ומודיעה הודעה.

אלעזר כהנא: השאלה מה אתה עושה עם זה.

מנחם בן-ששון: אני מדבר על עניין הזמן.

מנחם בן-ששון: זה הדבר שהעסיק אותי בפגישה הקודמת.

אפרת רוזן: הסיבה שהוועדה ביקשה לדעת באיזו שעה ביום עלתה העילה שצריך נתוני תקשורת הייתה שהוועדה חששה שאולי נעשה שימוש גדול בסעיף הזה.

אפרת רוזן: הוועדה ביקשה להסתכל על מקרים ספציפיים כדי לבדוק בצורה ספציפית לגבי תיקי חקירה.

אפרת רוזן: אחת הפשרות הייתה לראות מדדים אחרים אובייקטיביים - בלי להיכנס לתוך עבודת המשטרה - בשביל לנסות להבין האם נעשה שימוש נכון או לא.

אפרת רוזן: השעה יכולה ללמד על כל מיני דברים במקרים מסוימים.

אפרת רוזן: יכול להיות מקרה של אדם שנעדר חודשיים ומתקשרים בבוקר ואפשר לחכות כמה שעות ולפנות לבית משפט.

אפרת רוזן: עד שחברי הוועדה לא רואים את זה הם לא יכולים לדעת אם זה תיאורטי או לא.

אפרת רוזן: יש 38 מקרים של היתרים שניתנו לא במקרים של הצלת חיי אדם.

אלעזר כהנא: בדיון הקודם נשאלתי אם יש שעה, אבל לא זכרתי לומר שבדיווח הזה אין שעה.

אלעזר כהנא: יש תוקף.

אלעזר כהנא: זה לא יותר מ24 שעות.

מנחם בן-ששון: ידעתם שנתעניין בזה.

מנחם בן-ששון: מה יש לכם מאז הפעם האחרונה לספר?

אלעזר כהנא: מאחר והוועדה רצתה את זה וזה נתון רלוונטי אנחנו נשנה את הטופס ונוסיף את השעה.

אלעזר כהנא: זאת לא בעיה בכלל.

מנחם בן-ששון: אין לי תשובה.

מנחם בן-ששון: בהחלט רלוונטי להגיד שאין.

אלעזר כהנא: את השעות אין לנו.

אלעזר כהנא: אם הוועדה מנחה אותנו, אז נוסיף את האלמנט של השעות.

מנחם בן-ששון: זאת תשובה לעתיד.

דוד רותם: איך אתם יודעים מתי נגמרות ה24 שעות אם אתם לא מציינים שעה?

גדי סיסו: מעבר לנתונים היבשים שאתם רואים יש תורה שלמה שאנחנו הטמענו בתוך המשטרה.

גדי סיסו: אותם קצינים מוסמכים שהתעסקו בנתוני תקשורת עובדים מתוך נהלים פנימיים שהכתבנו והטמענו בתוך האוכלוסייה.

גדי סיסו: אין קצין מוסמך שלא יודע באיזה תנאים הוא הולך להוציא לפועל את הערוץ הדחוף אל מול חברות התקשורת.

גדי סיסו: אם אני לוקח את הנתונים היבשים שנמצאים כרגע בפני הוועדה.

גדי סיסו: .

מנחם בן-ששון: אתה מדבר על המכתב של אוקטובר?

גדי סיסו: כן.

גדי סיסו: אפשר גם לדון בחודשים שחלפו.

מנחם בן-ששון: אני אשמח לקבל נתונים.

גדי סיסו: אפשר לדון בכל סעיף שתבחרו לדון בו.

גדי סיסו: היועץ ראה את הדוח הזה ובחן אותו מכל הכיוונים.

גדי סיסו: אנחנו פועלים בדיוק כפי שהחוק מורה.

מנחם בן-ששון: זה לא עושה אותי שקט.

גדי סיסו: חלק גדול מהיישום של החוק תלוי ביכולת שלנו כמשטרה ליישם אותו בתוך ביקורת ובקרה של מוקד שבנינו לטובת העניין.

גדי סיסו: המוקד לא יכול לפעול כיוון שאנחנו לא מיישמים את החוק.

גדי סיסו: אם היינו מקבלים את המאגרים שהיו יושבים בתוך המוקד, כל אותם קצינים מוסמכים שהיו צריכים לבקש את הבקשות מחברות התקשורת לא היו פונים לחברות התקשורת, הם היו פונים אלי ואני הייתי מאשר.

גדי סיסו: זאת הבקרה העליונה על כל הבקשות.

גדי סיסו: המערכות בנויות שכל פנייה מתועדת לפי שעה.

גדי סיסו: יש לי מעקב מהרגע שהפנייה נכנסה עד הרגע שהיא טופלה ואיך היא טופלה.

גדי סיסו: בהעדר מוקד אין לי יכולת טכנית לפקח על הערוץ, למעט מה שנקרא בדיעבד.

גדי סיסו: אותם קצינים מוסמכים שקיבלו את ההרשאה ממני או מהמפכ"ל על פי חוק פונים בערוץ דחוף אל חברות התקשורת.

גדי סיסו: את הנתונים אני מקבל בדיעבד.

מנחם בן-ששון: אני רוצה להסביר לכם מדוע אין לכם תקנות.

מנחם בן-ששון: ההסמכה של למעלה מ60 קצינים היא בעיה, כי ההסמכה הזאת לא באה - לפחות לא בעת ובעונה אחת - עם צמצום יכולות ועם פיקוח על מאגרים.

מנחם בן-ששון: זה הטריד אותי.

מנחם בן-ששון: אמרתי את זה בדיון.

מנחם בן-ששון: אי אפשר בבת אחת, כמו פטריות אחרי הגשם, שיהיו הרבה יותר עיניים, ידיים ואוזניים שיכולים להיות מעורבים באיסוף נתוני תקשורת.

מנחם בן-ששון: אמרו לי שכשאני אאשר את התקנות אני אראה שיש פירמידה של 1 או 2 וכל האחרים לא באותה רמת פיקוח.

מנחם בן-ששון: זה לא נכון, כי ברגע שהוסמכו 60 אנשים הם יוכלו דרך המסופים לגשת אל נתוני התקשורת.

מנחם בן-ששון: אנחנו רצינו להיות מאוד מאוד זהירים.

מנחם בן-ששון: חברות התקשורת אמרו אז בדיון ששאלו אותן שאלות שלפי החוק הן לא היו צריכות לתת את הנתונים.

מנחם בן-ששון: עצרתי את הדיון באיזה שהוא שלב.

מנחם בן-ששון: אמרתי שנגהץ את עצמנו.

מנחם בן-ששון: בין לבין קיבלתי ממר כהנא נתונים.

מנחם בן-ששון: בשאלות המהותיות רציתי לדעת תשובה.

מנחם בן-ששון: אני מניח שהוועדה לא תהיה פחות בוחנת ממני.

מנחם בן-ששון: רצינו לקבל תשובה לכמה שאלות לפני שאנחנו באים לאשר.

מנחם בן-ששון: אנחנו שואלים את עצמנו אם היינו בסדר בשעה שחוקקנו את החוק.

גדי סיסו: כמה נראה לכם סביר שיהיו קצינים מוסמכים?

גדי סיסו: האם סביר שיהיה אדם או שניים מכל מרחב?

מנחם בן-ששון: אני לא יודע.

דוד רותם: כמה מרחבים יש במשטרה?

גדי סיסו: 27 מרחבים.

מנחם בן-ששון: מספיקים לי 3 קצינים בכל הארץ.

מנחם בן-ששון: אני צריך שהבקשה תהיה ל-3 קצינים שנמצאים במוקד הארצי.

מנחם בן-ששון: נדמה לי ש3 אנשים יכולים לספק את הצורך הארצי.

מנחם בן-ששון: כך הבנתי את החוק שעשינו.

דוד רותם: לא קיבלתי תשובה לשאלה שלי.

דוד רותם: איך יודעים מתי הצו נגמר אם לא מצוינת בו שעה?

אלעזר כהנא: כתוב על הצו עד מתי הוא בתוקף.

דוד רותם: יודעים בדיוק מתי הוא ניתן.

אלעזר כהנא: אילו היינו עובדים עם המוקד כל השאלה הייתה נפתרת.

דוד רותם: אם כתוב על הצו עד מתי הוא בתוקף יודעים גם מתי הוא ניתן.

דוד רותם: תביאו לי את השעות בהן ניתנו הצווים.

גדי סיסו: הפער הוא הקונספט שלפיו אנחנו עובדים אל מול מה שהבנתם מהחוק.

גדי סיסו: אני אשמח אם תוכלו לבוא אלינו למטה ואני אראה לכם איך המוקד עובד.

גדי סיסו: בעניין הזה תוכלו להתרשם איך אנחנו מתעדים לעשות את הפעולה הזאת אל מול הקצינים המוסמכים.

גדי סיסו: יכול להיות שאם היינו מפעילים את המוקד בזמן היינו מדברים על קצין מוסמך אחד שעובד במוקד, כי לכאורה כל הקצינים המוסמכים אמורים לעבוד מול המוקד, לא אל מול חברות התקשורת.

צביה גרינפילד: ההערה של יושב-ראש הוועדה לגמרי במקומה.

צביה גרינפילד: לא יכול להיות שלכל כך הרבה אנשים תהיה נגישות לחומרים האלה.

צביה גרינפילד: בוודאי שצריך להגביל את מספר האנשים הרלוונטיים.

צביה גרינפילד: המספרים שמציע היושב-ראש נשמעים סבירים.

אפרת רוזן: אנחנו מדברים על היתרים שניתנו במקרים דחופים למשטרה.

אפרת רוזן: לא מדובר בשוטרים צבאיים.

אלעזר כהנא: נכון.

אפרת רוזן: החוק מתווה שני מסלולים.

אפרת רוזן: הוא מתווה את המסלול של קבלת צו שיפוטי ואת המסלול של קבלת היתר במקרה דחוף, שתוקפו למשך 24 שעות.

אפרת רוזן: כתוב פה שהמספר הכולל של היתרים שניתן הוא 126, כשמתוכם 88 בעילה של הצלת חיים ו38 היתרים שניתנו במקרים של חקירה ומניעת פשע.

אפרת רוזן: בעבר כשקי

אפרת רוזן: בלו נתונים ללא צו שיפוטי זה נעשה לפי עילת הצורך.

אפרת רוזן: אז נטען שניתנו 80 היתרים בממוצע בחודש או 3 ביום.

אפרת רוזן: יש אי בהירות לגבי מה שנאמר.

אלעזר כהנא: כתבתי שהנתונים לפני החוק הם נתונים לא מדויקים.

אפרת רוזן: ה38 היתרים במקרים של חקירה ומניעה של עבירת פשע לא הייתה עילה קיימת לפני החוק.

אפרת רוזן: זה משהו שהוסף לחוק.

אפרת רוזן: זה נראה לי הדלתא הנכונה.

אפרת רוזן: הייתי שמחה, אלעזר, אם תוכל להסביר לוועדה אם זה כולל את 441.

אלעזר כהנא: לא.

אפרת רוזן: לפי מה אתם מבקשים 441?

אלעזר כהנא: יש פנייה של ראש אח"מ למנכ"ל החברה.

אלעזר כהנא: כמו שהוא רשאי להעביר לי את כל הקובץ, כך הוא יכול להעביר לי גם חלקים ממנו.

מנחם בן-ששון: האם 126 מוסף על 441, או שזה כולל?

אלעזר כהנא: 441 לא קשור.

אלעזר כהנא: אנחנו ספרנו את מספר הצווים שניתנו על ידי קצינים מוסמכים.

אלעזר כהנא: זה לא כולל את הבעלות.

אפרת רוזן: האם ראש אח"מ פונה כל פעם לחברת התקשורת בשביל לקבל ממנה 441?

אלעזר כהנא: הוא פנה פנייה אחת כללית למנכ"ל החברה.

אפרת רוזן: האם זה מספיק בשביל להעביר כל פעם על כל שאילתה את ה441?

אלעזר כהנא: הוא רשאי להעביר לי את כל הקובץ.

אלעזר כהנא: מה, כל פעם שהוא מעדכן את הקובץ הוא צריך לפנות מחדש?

אפרת רוזן: אני לא מבינה מכוח מה זה ניתן.

רחל גוטליב: אני חושבת שזה תפקידה וחובתה של הוועדה לבחון יישום של הוראות חוק שנחקק זה מכבר.

רחל גוטליב: זה גם תפקידו של היועץ המשפטי לממשלה.

רחל גוטליב: הוא אכן עושה את זה.

רחל גוטליב: פנה ראש אח"מ וביקש באופן פורמאלי על מנת להקים את המאגר.

רחל גוטליב: ישנה פניה.

רחל גוטליב: יש דין ודברים עם החברות שלא ברור לי מדוע הוא מתעכב.

מנחם בן-ששון: את מכירה בזה שחלקו בגלל הממשלה.

רחל גוטליב: חלקו בגלל הממשלה ובגלל מה שהתברר בפעם שעברה.

רחל גוטליב: זה בסדר גמור שיבוא היועץ המשפטי של חברת התקשורת ויגיד שהמשטרה דורשת נתונים שהיא איננה מוסמכת לדרוש.

רחל גוטליב: זה בסדר גמור שינהלו מו"מ על מנת להגיע להסכמה מה באמת מותר להעביר ומה לא.

רחל גוטליב: אני לא בטוחה שבגלל זה צריך לעכב את התקנות ולא לאפשר.

רחל גוטליב: סעיף 5 כשנחקק לא נחקק על מנת לבקש העברה פרטנית של נתונים.

רחל גוטליב: העברת הנתונים הפרטנית נעשתה מכוח חוות דעת והנחיה של היועץ המשפטי לממשלה.

רחל גוטליב: כך זה נעשה קודם לחוק.

מנחם בן-ששון: לא הייתי מחוקק את החוק אם הייתי יודע שהדברים לא סגורים.

מנחם בן-ששון: האם לפי פרשנותך אפשר לבקש 441 מכוח הפרשנות של סעיף המאגר עוד לפני שעשינו את התקנות?

מנחם בן-ששון: נתנו את החוק עם איזו שהיא הבנת אמון שאנחנו עובדים, שתהיינה תקנות, שנכנסים למסגרת עבודה חדשה.

מנחם בן-ששון: חשבתי שנתקדם יפה.

מנחם בן-ששון: מכוח מה פועלים היום?

מנחם בן-ששון: מכוח הנחיית היועץ?

מנחם בן-ששון: אני רוצה לדעת את זה.

מנחם בן-ששון: מכוח פרשנות עצמית של המשטרה?

מנחם בן-ששון: גם את זה הייתי רוצה לדעת.

מנחם בן-ששון: שחררנו פה איזה שהוא מנגנון שלפי הבנתי צריך לשחרר אותו יחד עם תקנות.

מנחם בן-ששון: אני אומר לעצמי שאולי עשיתי חוק שיש בו פרצות.

מנחם בן-ששון: מי יעזור לי בפרצות?

מנחם בן-ששון: חברות הסלולר יעזרו לי לא כי הן רוצות לעזור לי, אלא משום שלהן יש מגמה אחרת שאנחנו זוכרים אותה מהדיון.

מנחם בן-ששון: אני לא צריך פרשנות.

מנחם בן-ששון: יש לי עכשיו את האידך גיסא ליד השולחן.

מנחם בן-ששון: מחר בבוקר אני אשאר לבד עם חוסר ידע מקצועי.

מנחם בן-ששון: תקנות כבר יש, חוק כבר יש.

מנחם בן-ששון: לחוקק אחורה בזמן הפגרה קשה מאוד.

מנחם בן-ששון: אני מכנס ישיבה מיוחדת בזמן הפגרה כי אני יודע שזה חשוב.

מנחם בן-ששון: לפני שאתם באים אלינו בטענות, טענו לי על השאלות הפשוטות שביקשתי מכם.

מנחם בן-ששון: שאלתי שאלות לפני חודש וחצי.

מנחם בן-ששון: נתתי לזה קדימות לפני כל נושא אחר כי חשבתי שאני מתקן.

מנחם בן-ששון: העירו לי חברים מחברות הסלולר.

מנחם בן-ששון: חשבתי שתבואו עם תשובות.

מנחם בן-ששון: אני רוצה להיות שקט לגמרי שלא עושים פרשנויות שלא צריכים לעשות, או לפחות לא ראוי לעשות.

אפרת רוזן: יש 2 מסלולים שאתם אומרים שהם אפשריים לגבי 441.

אפרת רוזן: לא ברור לי איזה מסלול המשטרה פועלת על פיו בפועל.

אפרת רוזן: יש פרשנות שאומרת שהיא יכולה להמשיך ולפעול לפי הנחיית יועץ.

אפרת רוזן: השאלה אם היא יכולה להמשיך לפעול לפי הנחית יועץ לאור העובדה שדנו בזה בזמן חקיקת החוק ועשינו סעיף מפורש כדי לאפשר לרשויות חקירה אחרות להמשיך לפעול לפי הנחית יועץ.

רחל גוטליב: מתוך הנחה שלמשטרה יהיה מאגר.

מנחם בן-ששון: האם כשיהיה לכם המאגר עולה בדעתכם לפעול לפי הנחיית יועץ?

רחל גוטליב: לא.

מנחם בן-ששון: אם כשיהיה לכם המאגר לא יעלה בדעת

מנחם בן-ששון: כם לפעול לפי הנחיית יועץ, מדוע התרתם לעצמכם עכשיו לפעול לפי הנחיית יועץ כשהחוק לא השתנה?

רחל גוטליב: סעיף 6 מאפשר למשטרה לפנות ולבקש נתונים.

רחל גוטליב: יש מצב ביניים.

רחל גוטליב: מצב הביניים הוא שעדיין אין הסכמות, עדיין המאגר לא נבנה ואין תקנות.

רחל גוטליב: החוק עצמו סגר את האפשרות לפנות על פי בקשת יועץ.

רחל גוטליב: נראה לי שלא סביר שלמשטרה אין את מה שיש לרשויות חקירה אחרות.

מנחם בן-ששון: זאת אומרת שאת חושבת שאפשר לפעול לפי הנחיית יועץ למרות שהחוק נכנס לתוקפו.

רחל גוטליב: במהלך חקיקת החוק עלתה אפשרות שנחוקק את זה בלי המאגר.

רחל גוטליב: אמרנו אז שנמשוך את החוק ונדון בכל נושא נתוני תקשורת יחד עם חוק החיפוש.

רחל גוטליב: חידושו של החוק היה במאגר.

רחל גוטליב: המצב הזה שבו מובאות תקנות לוועדה ובגלל ביקורת של הוועדה הן לא מאושרות ולא מתאפשר להקים את המאגר הוא מצב בלתי סביר.

מנחם בן-ששון: האם ההגינות בין הממשלה לכנסת לא מחייבת אתכם להגיד שבגלל המצב הבלתי אפשרי משתמשים בפרשנות שמתירה דבר וכשיהיו התקנות לא תעשו אותו?

רחל גוטליב: זה לא שייך להגינות.

רחל גוטליב: אם הייתה נשאלת שאלה בתשובה למכתבו של אלעזר היינו עונים עליה.

רחל גוטליב: גם הבוקר אמרו לנו שיש 5 שאלות.

רחל גוטליב: לא היה ברור על איזה 5 שאלות מדובר.

רחל גוטליב: אם הייתה נשאלת שאלה היינו עונים על זה בכתב.

רחל גוטליב: היה מספיק זמן שנבדוק.

רחל גוטליב: זה לא שלא היינו עונים.

רחל גוטליב: בכל שאלה שאנחנו נשאלים אנחנו עונים עד כמה שאפשר.

רחל גוטליב: אני לא חושבת שיש כאן מצב של חוסר הגינות.

רחל גוטליב: המצב המשפטי שאין מאגר כי אין תקנות הוא מצב לא טוב.

רחל גוטליב: אנחנו נאלצים ללכת לפרשנויות בדרך הסבירות.

רחל גוטליב: זה בסדר שכשיאושרו התקנות תקיים הוועדה בקרה, תנחה את המשטרה לפנות ולבקש.

רחל גוטליב: בגלל זה לא להתקין את תקנות ובעצם להשאיר אותנו במצב בלתי אפשרי מבחינת יכולת מימוש של החוק זה מצב לא טוב.

רחל גוטליב: אם יש טענה כנגד התקנות, אדרבא, נשב.

רחל גוטליב: .

מנחם בן-ששון: יש טענה כנגד ההתנהלות שלכם בחודשים האחרונים.

דוד רותם: אני מבקש לדחות את הדיון.

דוד רותם: אני כבר מבין את הקו ואת הכיוון.

דוד רותם: בחקירה נגדית הייתי שמח אם העדים היו עונים לי כך.

דוד רותם: אני מציע שנדחה את הדיון.

דוד רותם: שיעבדו בלי התקנות.

דוד רותם: יש להם הנחיית יועץ.

דוד רותם: אני צריך לסמוך עליהם.

דוד רותם: התקנות כפי שהן היום נופלות.

דוד רותם: אני מציע שנדחה את הדיון, נשב ונעביר להם בכתב בצורה מדויקת את הדברים שאנחנו רוצים לקבל .

דוד רותם: אני רוצה לדעת איזו ביקורת תהיה כאשר השר הוא זה שיקבע ולא פקודות המשטרה.

רחל גוטליב: זה דבר שאפשר לדבר עליו אגב התקנות .

רחל גוטליב: יש מודלים של תקנות.

דוד רותם: אני רוצה להכין להם את הנתונים ואת ההערות.

דוד רותם: אני כבר אז פחדתי.

דוד רותם: עכשיו מתחזקת ההרגשה שלי שטעינו בגדול.

מנחם בן-ששון: אני עד כדי כך לא מרגיש.

מנחם בן-ששון: אני חושב שניצלו פה פירצה ופעלו בצורה לא תקינה.

מנחם בן-ששון: לפני שהתכוננו לדיון חברות הסלולר אמרו שמדובר בהרבה יותר מקרים מאשר המדווחים.

מנחם בן-ששון: שאלתי את היועצת המשפטית איך זה יכול להיות.

מנחם בן-ששון: ברגע שיש לך אפיק של 441 ואפיק של חוות דעת יועץ זאת פירצה שצריך לסתום.

מנחם בן-ששון: אפשר לבוא, לתקן את התקנות לחצי שנה ולקבל דין וחשבון.

מנחם בן-ששון: אני לא אומר שזה מה שנעשה.

מנחם בן-ששון: אולי צריך לעשות את זה כדי לסתום את הפירצה האחרונה שנשארת, כי דרכה עוברות משאיות, לא זוגות אופניים.

יונתן חמו: אני יכול להגיד בוודאות שהפער בין המספרים של חברת סלקום למספרים שהמשטרה הציגה הוא פער של כ80% בכמויות.

יונתן חמו: אני מבין מהמכתב מ-2 באוקטובר שיש התייחסות ל126 בקשות ללא צו, כש88 היתרים ניתנו למקרים של הצלת חיים ו-38 היתרים ניתנו במקרים של חקירה ומניעה.

יונתן חמו: זה מבחינתנו המקרים הדחופים ללא צו.

יונתן חמו: מהנתונים שלנו כחברת סלקום אני יכול לומר שבחודש יולי שנה שעברה היו כ170 מקרים.

אלעזר כהנא: האם אתה יודע כמה מספרים יש בצו אחד?

אלעזר כהנא: נניח שלנעדר יש שני מספרים ואני פונה על שני המספרים.

אלעזר כהנא: האם אתה סופר שניים או אחד?

דוד רותם: כשאתם כותבים שהמספר הכולל של ההיתרים הוא 126 פירושו של דבר שיכולות להיות 125 אלף בקשות.

אלעזר כהנא: אם לנעדר יש 2 מספרים אני אחפש בשניהם.

דוד רותם: כשאתה רוצה לבדוק עם מי דיבר אותו נעדר יהיו 80 מספרים.

אלעזר כהנא: כשיש פלט אחד של שיחות אני מבקש על הבעלויות.

מנחם בן-ששון: זה צו אחד על כמה שצריך.

מנחם בן-ששון: את זה הבנו.

יונתן חמו: 170 הבקשות לא כוללות מאגרים של 441, שזה מאות בשבוע.

יונתן חמו: ביולי 2007 דובר על כ95 עדכונים שגדלו אחרי שנה ל170.

מנחם בן-ששון: הכל ניתן לפרשנות.

מנחם בן-ששון: האם הבקשה לפני חודש שדיברנו עליה הפכה להיות סבירה יותר?

יונתן חמו: סבירה יותר.

אלעזר כהנא: אף אחד לא מתווכח על זה ששם, כתובת ומספר טלפון מותר לי לקבל.

אלעזר כהנא: הוא חייב להעביר את זה על פי חוק.

מנחם בן-ששון: נעשה פה מעשה שלא ייעשה.

מנחם בן-ששון: מבחינה זו הם יכולים לטעון לכך שהפרשנות היא פרשנות לא תקינה.

אלעזר כהנא: האם כדי להקים את המאגר הוא צריך להביא לי נתונים?

אלעזר כהנא: ראש אח"מ ביקש ממנו.

אלעזר כהנא: אמרנו שאנחנו צריכים את הנתונים.

אלעזר כהנא: את המאגר לא נקים בלי תקנות.

יונתן חמו: בדיון הקודם נכנסנו לסוגיה של ההבדל בין מנוי ללקוח.

יונתן חמו: הפרטים שמבקשים הם פרטים לגבי לקוח, לא לגבי מי שעושה שימוש בטלפון.

יונתן חמו: קיבלנו מייל ביום חמישי שמדבר על פרטים לגבי לקוח ועל פרטים כמעט זהים לגבי מנוי.

יונתן חמו: יש הבדל בין לקוח למנוי.

דן חי: האם בערוץ הדחוף עושים איזו שהיא אבחנה בין בעלי חיסיון לאלה שאינם בעלי חיסיון?

דן חי: בערוץ הלא דחוף יש אבחנה מאוד ברורה.

מנחם בן-ששון: המשטרה צריכה להגיד שבוודאי, משום שלפני החוק היו הנחיות של המשטרה לגבי בעלי חיסיון, כולל עיתונאים, שלא ידענו להגדיר אותן.

דן חי: לכאורה יש פה איזו שהיא פירצה.

אלעזר כהנא: אני לא יודע על חלוקה בין מנוי ללקוח.

אלעזר כהנא: החוק מגדיר מנוי כמקבל שירותי בזק או שהוא בעליו של מתקן בזק.

אלעזר כהנא: אנחנו לפי החוק רשאים לקבל נתונים של מנוי, דהיינו של שניהם.

אלעזר כהנא: אם אני רשום בפלאפון ומשלם לפלאפון באופן אישי על שיחות שאני מוציא, כשהבעלים של המכשיר זה משטרת ישראל, אז בחברת פלאפון רשום גם המנוי וגם הלקוח.

אלעזר כהנא: משטרת ישראל רשאית לקבל את שניהם.

אלעזר כהנא: זה מה שביקשנו.

איילת כהן-מעגן: אחרי הדיון הקודם הסתבר שהדרישות ללקוח הרבה יותר רחבות ממה שלטעמנו מותר.

איילת כהן-מעגן: בבזק, בשונה מחברות הסלולר, יש מספר אבחנות.

איילת כהן-מעגן: יש לקוח משלם ויש מנוי, שהוא הבעלים.

איילת כהן-מעגן: הוא בדרך כלל מקבל השירות, לא תמיד.

איילת כהן-מעגן: לקוח משלם לצורך העניין לא רלוונטי לפי ההגדרות שבחוק.

איילת כהן-מעגן: אמצעי התשלום והמעברים בין השירותים אלה פרטים שהם מעבר לנתונים שניתן לדרוש.

איילת כהן-מעגן: הקבצים במתכונת הזאת שנדרשה לא הועברו.

מנחם בן-ששון: למה?

איילת כהן-מעגן: משום שהם היו רחבים מהמותר.

איילת כהן-מעגן: היו דרישות לקבל אמצעי תשלום.

אלעזר כהנא: את זה חברת בזק העבירה אלינו.

איילת כהן-מעגן: היה דו-שיח עם אנשי הטכנולוגיה שלנו.

איילת כהן-מעגן: הם לא הגורם המתאים לדעת מה צריך להעביר ומה לא.

איילת כהן-מעגן: היו שלבים שהם שיתפו פעולה עם הורדות הקובץ משום שהם חשבו שאם נדרש מהם זה מה שהם צריכים לעשות.

איילת כהן-מעגן: הם לא העבירו מיוזמתם דברים לפני שהגיעה אליהם בקשה.

איילת כהן-מעגן: הם לא העבירו נתונים.

איילת כהן-מעגן: היו דיונים לגבי איך ייראה הקובץ וכיצד יחולקו השדות וכו'.

איילת כהן-מעגן: לגבי הסטטוס של החלטת היועץ המשפטי לממשלה.

איילת כהן-מעגן: היינו רוצים לדעת בתור חברות כיצד לנהוג בתקופה הזאת.

איילת כהן-מעגן: מבחינתנו יש פרשנות סבירה שבאה ואומרת שכל עוד הנחיית היועץ לא סותרת אז היא חלה.

אלעזר כהנא: עוד לפני הדיון הקודם חברת בזק העבירה אלינו רשימת שדות שהיא יזמה.

אלעזר כהנא: היו שם פרטי תשלום.

אלעזר כהנא: כשבאה אלי הגברת לוי והראתה לי את זה אמרתי לה להוריד את הדברים האלה.

אלעזר כהנא: לא רציתי להגיד את זה בדיון הקודם.

אלעזר כהנא: לא היה לי עניין להתחיל.

אלעזר כהנא: זה לא היה ביוזמת המשטרה.

אלעזר כהנא: בעקבות הדיון הקודם ישבנו מחדש, עדכנו את השדות והכנסנו רק את הדברים המינימאליים.

אלעזר כהנא: אמרתי בדיון הקודם שלא מבקשים שום דבר, אפילו לא משהו שיש בו איזה שהוא ספק.

אלעזר כהנא: אנחנו מבקשים רק את הדברים הבסיסיים שמגיעים לנו.

אלעזר כהנא: אנחנו במצב שאין לנו את המאגר ויש חוק.

אלעזר כהנא: המצב מאוד קשה.

אלעזר כהנא: יש פה איזו מין אווירה, שהרגשתי אותה בדיון הקודם ואני מרגיש אותה גם בדיון הזה, שכאילו מישהו מאיתנו מרוויח משהו מהדבר הזה.

אלעזר כהנא: אנחנו יודעים על מה מדובר.

אלעזר כהנא: מדובר במקרים הדחופים שדיברנו עליהם.

אלעזר כהנא: יש פה יותר מבן אדם אחד שראה את התכנית בטלוויזיה על האירוע המצער של ענבל עמרם.

אלעזר כהנא: זאת דוגמה אחת מיני רבות.

אלעזר כהנא: בזה אנחנו עוסקים.

אלעזר כהנא: יושב פה פקד יואב דניאל שיכול לספר לכם סיפורים על חיי אדם שניצלים יום יום בזכות הפעילות של המשטרה בתחומים האלה.

אלעזר כהנא: אנחנו צריכים לעבוד.

אלעזר כהנא: אין מאגר.

אלעזר כהנא: אנחנו נתקלים בהפוך מאשר שיתוף פעולה.

מנחם בן-ששון: אתה שואל אותי במה חטאתם?

מנחם בן-ששון: חטאתם.

מנחם בן-ששון: החטא הנוסף הוא שאתם לא מוכנים להודות בכך.

אלעזר כהנא: אמרתי בפעם הקודמת בוועדה שטעינו לגבי 2 נתונים.

צביה גרינפילד: אני מרגישה אווירה של עליהום מאוד רציני על משרתי הציבור.

צביה גרינפילד: אני חושבת שלא מן הראוי לנהל את הדיון כך.

צביה גרינפילד: אני חושבת שיש פה מאמץ של אנשי השירות הציבורי לעשות את המיטב לפי הבנתם.

צביה גרינפילד: אני עדיין חושבת שהפעולות שהם מבצעים הן פעולות לא נכונות לאור העובדה שאנחנו מתכנסים שוב ושוב ושאלות מאוד בסיסיות לא מתבהרות.

צביה גרינפילד: התפקיד שלנו הוא להגן על הציבור מפני הפלישה האולי לא מוצדקת שלכם.

צביה גרינפילד: אתם צריכים לקבל את העובדה שזאת האחריות שלנו לעומת האחריות שלכם.

צביה גרינפילד: אני מסכימה שרוח הדיבורים וגסות הרוח הם לא במקום.

מנחם בן-ששון: לגבי זה שהם ביקשו נתונים שהם לא היו צריכים לבקש זה דבר שצריך לבדוק.

מנחם בן-ששון: ברור שנשתדל לא להניח את התקנות לפני שביררנו את זה.

מנחם בן-ששון: מאחורי חלק מהתקנות מסתתרים צווים והנחיות שהיו צריכים להיות בתקנות.

מנחם בן-ששון: התקנות מעורפלות מידי.

מנחם בן-ששון: אני חושב שזה לא מסמך של תום לב.

מנחם בן-ששון: יגידו לי במשטרה את מה שאת תגידי לי.

מנחם בן-ששון: אנחנו חוקקנו חוק.

מנחם בן-ששון: נדמה לנו שסגרנו שערים.

מנחם בן-ששון: נתנו כלי עבודה נכון למשטרה.

מנחם בן-ששון: אני חשבתי שעשיתי עבודה מאוזנת.

מנחם בן-ששון: השקענו כדרכנו לא מעט זמן.

מנחם בן-ששון: ראיתם איך תוקפים אותנו ואומרים שעשינו את הדבר הגרוע ביותר.

מנחם בן-ששון: את המכות כבר קיבלנו.

מנחם בן-ששון: את האמינות שלי כבר איבדתי.

מנחם בן-ששון: זה לא שייך לדיוני הוועדה.

מנחם בן-ששון: אני מצפה שמי שעובד מולי והייתי הדובר שלו יבוא אלי בידיים נקיות ויגיד שלי שהוא לא מחפש פתרונות עם פרשנות לדבר שהוא לא היה צריך להכניס אותו.

מנחם בן-ששון: זה המינימום שאני יכול לקבל?

מנחם בן-ששון: על זה אני צועק.

מנחם בן-ששון: הם באו ואמרו שיש להם הרבה יותר.

מנחם בן-ששון: התחלנו לשבור את הראש איך יכול להיות להם הרבה יותר.

מנחם בן-ששון: המשטרה את החוק חייבת למלא.

מנחם בן-ששון: שאלנו באיזה מקומות זה שטח אפור.

מנחם בן-ששון: יכול להיות שיש עוד שטחים אפורים שאני לא יודע אותם.

מנחם בן-ששון: בשביל זה יש לנו סביב השולחן מומחים לטכנולוגיה, מומחים למשפט ומומחים לזכויות אזרח.

מנחם בן-ששון: אנשים סביב השולחן יגידו לנו שאולי הם פירשו יותר מידי רחוק כמה דברים.

מנחם בן-ששון: קיבלנו את כל חיצי הביקורת.

מנחם בן-ששון: תגידו לנו מה עוד מחכה.

מנחם בן-ששון: על זה אני מדבר.

מנחם בן-ששון: הבנתי שאתם חושבים שאתם בסדר.

מנחם בן-ששון: מסתבר שנכשלתי בעניין.

מנחם בן-ששון: אני רוצה לעבור עכשיו לתקנות כדי לראות מה עוד צריך להכין.

מנחם בן-ששון: השאלות שלי עומדות בעינן.

מנחם בן-ששון: אני מבקש תשובות עליהן.

יונתן חמו: מתוך כ170 עדכונים שביקשו מאיתנו לבצע בחודש יולי, בסביבות 100 בוצעו במסגרת שעות העבודה, זאת אומרת בשעות היום.

מנחם בן-ששון: מקרה דחוף הוא דחוף.

מנחם בן-ששון: מה שאני צריך זה את פער השעות.

מנחם בן-ששון: אני צריך את פער השעות מהאירוע עד לבקשת הצו.

מנחם בן-ששון: לפעמים הפער מחייב פתרון מידי.

מנחם בן-ששון: לפעמים האירוע היה ב8:00 בבוקר והם באו אליך ב12:00 בלילה.

מנחם בן-ששון: באמצע אפשר היה לראות 30 שופטים.

אפרת רוזן: הגדרות 1.

אפרת רוזן: בתקנות אלה – "אחראי מערכת" – קצין משטרה ממינהל הטכנולוגיות שהסמיך ראש מינהל טכנולוגיות במשטרת ישראל; "המאגר" – מאגר נתוני זיהוי (תקשורת)" כהגדרתו בסעיף 7(א) לחוק.

אפרת רוזן: 2.

אפרת רוזן: חלוקת המאגר לתתי מאגר 2(א) המאגר יכלול שני תתי מאגרים כמפורט להלן: (1) תת מאגר הכולל את המידע המפורט בסעיף 6(א)(1) לחוק (להלן – תת מאגר המנויים); (2) תת מאגר הכולל את המידע המפורט בסעיף 6(א)(2) לחוק (להלן – תת מאגר נתוני אנטנות).

אפרת רוזן: (ב) תת מאגר המנויים יכלול שתי רשימות נפרדות כמפורט להלן: (1) רשימת מנויים הכוללת את כל נתוני תת מאגר המנויים (להלן – רשימת מנויים מלאה); (2) רשימת נתוני זיהוי של מנויים (להלן – רשימת מנויים בסיסית).

מנחם בן-ששון: הגברת כהן-מעגן חוששת שהאבחנה בין רשימת מנויים מלאה לרשימת מנויים בסיסית לא ברורה וצריך לחדד מה נכלל בכל אחת מהקטגוריות.

מנחם בן-ששון: גברת כהן-מעגן, האם אל מול החוק את עדיין לא שקטה?

איילת כהן-מעגן: אני מניחה שאפשר להסתפק בזה.

יונתן חמו: דיברנו בזמנו על מספר מסוים של אנשים שיהיו מורשים להיכנס למאגר.

יונתן חמו: לא דובר על זה שיהיה מיני מאגר או תת מאגר שיוכלו להיכנס אליו מספר אנשים גדול יותר.

מנחם בן-ששון: ההערה יפה.

מנחם בן-ששון: לכל אחד מאיתנו יש גישה ל144.

מנחם בן-ששון: במקרה כזה אני יכול לתת ל60 אנשים להיכנס.

מנחם בן-ששון: ל-441 אני אתן רק ל5 אנשים.

אפרת רוזן: ניהול תת המאגר 3.

אפרת רוזן: (א) המאגר יוחזק וינוהל במערכות המידע של משטרת ישראל באופן שיבטיח כי לא תתאפשר גישה בלתי מורשית אליו מתוך המשטרה ומחוץ לה.

אפרת רוזן: (ב) כל תת מאגר ינוהל בנפרד באמצעות מאגר נתונים ממוחשב והרשאות גישה נפרדות.

דוד רותם: לא מספיק לי שבאים ואומרים לי שהמאגר יוחזק וינוהל במערכות המידע של משטרת ישראל באופן שיבטיח.

דוד רותם: אני רוצה לדעת איך מבטיחים את זה.

דוד רותם: החוק קובע במפורש.

דוד רותם: סעיף 7(ד) בא ואומר שהשר צריך לקבוע, באישור שלנו, את אופן האחזקה, השמירה, אופן הבקרה, מורשי הגישה, השימוש שייעשה.

דוד רותם: אני רוצה לראות את זה בתקנות.

דוד רותם: זה לא מופיע ב3,4 וב-5.

מנחם בן-ששון: יש רמה מסוימת שאתה לא רוצה אותה בתקנות.

מנחם בן-ששון: יש רמה מסוימת שאתה כן רוצה אותה.

מנחם בן-ששון: אם הוא יגיד שזה נעשה לפי תקן 4439 לאבטחת מידע אתה לא תרצה שזה יהיה בתקנות.

דוד רותם: אני רוצה את זה בתקנות.

דוד רותם: אני רוצה להבטיח שזה נעשה לפי תקן.

אלעזר כהנא: חלק מהניסוחים לקחנו מהתקנות של נתוני הזיהוי של המאגרים.

מנחם בן-ששון: זה לא מנחם אותי.

מנחם בן-ששון: זאת לא אנלוגיה טובה.

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת רותם, ההערה שלך נכונה.

מנחם בן-ששון: אני אחרי זה אעבור פריט פריט ואראה אם ענינו על כל הפרטים.

מנחם בן-ששון: מה שלא ענינו ייכנס לתקנות.

אפרת רוזן: השימוש במאגר 4(א) השימוש במידע שבמאגר יתבצע בידי המורשים לגישה למידע שבמאגר כאמור בתקנה 8 לצורך המטרות האמורות בסעיף 3(א) לחוק, בכל אחת מהדרכים שלהלן: (1) ביצוע שאילתה לנתונים שבמאגר; (2) קבלת נתונים מהמאגר באמצעות מערכות מחשב ייעודיות מקושרות למאגר (להלן – מערכות מקושרות).

אפרת רוזן: (ב) לא יקושרו מערכות מחשב למאגר, אלא באישור מנהל המאגר כאמור בתקנה 5(א), לאחר שמצא כי התקיימו כל אלה: (1) הקישור נחוץ לצורך המטרות האמורות בסעיף 3(א) לחוק; (2) נתונים מן המאגר לא ייחשפו בפני י שאינו מורשה גישה אליהם, אף אם הוא מורשה גישה למערכת מקושרת; (3) קיימת אפשרות לאחזור מידע הנוגע לשימוש שנעשה במידע שבמאגר בהתייחס לזהות מבצע הפעולה, מועד ביצוע הפעולה וכן לעניין סוג הפעולה או נושא הפעולה, לפי העניין, כפי שייקבע בנהלי המשטרה.

מנחם בן-ששון: לפי סעיף 4(ב)(3) אתה יכול לבקש עוד.

מנחם בן-ששון: אתה יכול לבקש את תקן 4491 לאחזור מידע.

מנחם בן-ששון: זה לא אומר כלום.

דוד רותם: מה זה נוהלי המשטרה?

דוד רותם: מי קובע את נוהלי המשטרה?

דוד רותם: זה לא השר.

דוד רותם: זה לא באישור שלנו.

דוד רותם: הם מחר בבוקר בנהלים האלה יכולים לעקוף את כל הסיפור.

מנחם בן-ששון: אי אפשר.

מנחם בן-ששון: אם הם יבטיחו את התכלית שרשומה, זאת אומרת שזה לא ייחשף, שזה לא יהיה כלפי חוץ, אז מה שתצטרך לקבל ב(3) זה את הזרמים החשמליים שבסוף עושים איתם את ההצפנות.

מנחם בן-ששון: לא אני אבין אותם, לא אתה תבין אותם.

מנחם בן-ששון: מה שיקרה זה שמי שעוסק בטכנולוגיות יוכל לחשוף את הטכנולוגיות.

מנחם בן-ששון: את זה אתה לא רוצה.

דוד רותם: נוהלי המשטרה זה דבר שאפשר לשנות כל יום.

מנחם בן-ששון: אף פעם לא תוכל לשנות את תכלית החוק.

מנחם בן-ששון: סעיף קטן (3) הוא הדוגמה.

מנחם בן-ששון: סעיף קטן (3) משביע רצון.

מנחם בן-ששון: אני אומר לעצמי שזה מסוג הדברים שהייתי רוצה בפירוט.

מנחם בן-ששון: אולי מה שאתה רוצה צריך להיות בסעיף 5, שעליו כולנו מתלוננים.

מנחם בן-ששון: תגיד לי מה חסר לך בסעיף קטן (3).

דוד רותם: בנוהלי המשטרה לא כתובים הזרמים החשמליים וההצפנה.

דוד רותם: אני רוצה שיהיה כתוב שכדי להיכנס צריך סיסמא שמקושרת לאדם.

דוד רותם: אני רוצה שזה יקבע לי את מועדי הפעולה.

דוד רותם: המשטרה יכולה להחליט שיירשם רק היום שבו הדבר נעשה, לא השעה.

דוד רותם: אני רוצה שיירשם התאריך שבו נכנסו למערכת.

דוד רותם: אני רוצה שיירשם מספר המחשב שממנו נכנסו.

דוד רותם: אני רוצה שיהיה כתוב מי נכנס.

רחל גוטליב: זה כתוב.

דוד רותם: אני רוצה שתהיה הוראה.

דוד רותם: אני רוצה שהמערכת תרשום מי נכנס, את מועד ביצוע הפעולה ואת כל הדברים האלה.

דוד רותם: את זה אני רוצה לקבוע בצורה נוקשה, לא שבנוהלי המשטרה אפשר יהיה לשנות את הדברים.

מנחם בן-ששון: לי אין בעיה עם זה.

דוד רותם: אני רוצה שייקבעו הדברים בצורה ברורה בתקנות, לא שנוהלי המשטרה יוכלו לשנות את זה.

מנחם בן-ששון: אתה רוצה להכניס את כל הערות השוליים.

מנחם בן-ששון: אני בהחלט מקבל את זה.

מנחם בן-ששון: אתה רוצה מינימום גמישות.

דוד רותם: אני לא רוצה גמישות של נוהלי משטרה.

דוד רותם: אני רוצה שהשר, באישור שלי, יקבע את הכללים.

דוד רותם: אני לא רוצה שאחר כך זה ישתנה.

מנחם בן-ששון: תמיד אפשר יהיה למצוא טכניקות.

דוד רותם: ראינו בהאזנות סתר שהם מוצאים טכניקות.

דוד רותם: מה אני יכול לעשות?

דוד רותם: אם אני צריך לשמור על המשטרה אני בבעיה גדולה.

מנחם בן-ששון: אתה במקרה הזה עוזר למשטרה לצאת לדרך חדשה.

אלעזר כהנא: במקרים כאלה הנהלים לא יכולים לרדת מהפירוט שקיים פה.

אלעזר כהנא: הנהלים יכולים רק להוסיף.

אלעזר כהנא: אם לא היו המילים "כפי שיקבע בנוהלי המשטרה" אולי זה היה בסדר כי הנתונים שאמרת כבר קיימים .

אלעזר כהנא: הנהלים יכולים להוסיף ולפרט יותר.

אלעזר כהנא: למה נוח לכתוב את המילים "לפי נוהלי המשטרה"?

אלעזר כהנא: משום שאלו נהלים שחלים בין כה וכה.

אלעזר כהנא: כל מערכות המחשוב של המשטרה הן תחת אותם נהלים ומערכות.

אלעזר כהנא: מערכת המחשוב רושמת מי נכנס.

אלעזר כהנא: זה לפי דקה.

אלעזר כהנא: אנחנו לא משנים את כל מערך המחשוב של המשטרה.

אלעזר כהנא: המערך הזה קיים.

אלעזר כהנא: הוא חל לגבי כל המערכות.

אלעזר כהנא: הוא חל גם על המערכות האלו.

אלעזר כהנא: אלו נהלים שמשתנים.

אלעזר כהנא: מחליפים שרת, מחליפים מערכת, מחליפים מחשב מרכזי.

אלעזר כהנא: דברים יכולים להשתנות.

מנחם בן-ששון: כדאי שבין הישיבה של היום לישיבת אישור התקנות תחזרו לנהלים.

מנחם בן-ששון: הדו שיח צריך לחזור להיות דוח שיח של אמון.

רחל גוטליב: יכולנו לא לכתוב כלום.

רחל גוטליב: יכולנו לכתוב שקיימת אפשרות כי זאת הדרישה של המחוקק.

רחל גוטליב: זאת דרישה מהותית.

רחל גוטליב: היא מאוד חשובה על מנת לאפשר בקרה.

רחל גוטליב: אם אין את זה אי אפשר לבצע בקרה.

רחל גוטליב: חשוב שהתקנות יקבעו שיש נהלים.

רחל גוטליב: זה לא חייב להיות.

רחל גוטליב: אם מה שמטריד את חבר הכנסת רותם שבנהלים ישנו דברים, אז אפשר לכתוב "הוראות מסוג זה וזה יקבעו בנהלים".

רחל גוטליב: אני חושבת שחשוב שיהיו נהלים.

מנחם בן-ששון: גברתי תכתוב את זה בסעיף האחרון של כל התקנות האלו.

רחל גוטליב: אפשר למחוק את זה ושהנהלים יהיו בדרישה שלנו.

מנחם בן-ששון: ההערה של רותם נשארת בעינה.

רחל גוטליב: השאלה אם צריך פירוט מעבר לזה.

מנחם בן-ששון: לקחנו כוועדה את הסעיף המפורט ביותר כמודל.

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת דוד רותם אמר לנו שלא.

מנחם בן-ששון: הוא שכנע את ד"ר גרינפילד.

מנחם בן-ששון: הוא אמר שיש כאן עוד 3,4 דברים שכדאי לשים אותם.

רחל גוטליב: אם הכוונה במקום המילה "מועד" לכתוב את המילים "שעה ותאריך ביצוע" זה בסדר גמור.

מנחם בן-ששון: הצעתי לך מתודולוגית איך לעשות את זה.

מנחם בן-ששון: כיוון שבחלק מהדברים קראתי פעם נוהלי משטרה וראיתי עד כמה הם מפורטים, אני מציע שתהיו נדיבים.

מנחם בן-ששון: תנסו להעלות כל מה שאתם יכולים מן הנהלים לתקנות על מנת שנהיה רגועים, על מנת שלא יהיה פער בין התקנות לחוק.

רחל גוטליב: אני רציתי שבידי הגורם המבקר יהיו מספיק נתונים על מנת שהוא יוכל לבקר.

רחל גוטליב: מה הם הנתונים שהוא צריך?

רחל גוטליב: הוא צריך את זהות מבצע הפעולה על מנת לבחון האם הוא מוסמך להיכנס, את המועד, את השעה ואת סוג הפעולה.

רחל גוטליב: זאת הדרך שלו לבקר.

רחל גוטליב: לי זה היה נראה מספיק.

רחל גוטליב: אפשר לראות שבנהלים יש עוד פרטים, אבל בעיני זה נראה מספיק.

דוד רותם: את אומרת לי שיכול להיות שגם מישהו לא מורשה יוכל להיכנס.

רחל גוטליב: ההנחה היא שהמערכת מורה לחסום את מי שאיננו מורשה.

רחל גוטליב: בכל זאת אנחנו דורשים מערך של בקרה.

רחל גוטליב: הגורם המבקר צריך לבדוק.

רחל גוטליב: אנחנו רוצים מערכת של בקרה.

מנחם בן-ששון: אנחנו נסתכל בזמן ראוי על נוהלי המשטרה ונראה מה אנחנו יכולים עוד להעלות.

דן חי: צריך להוסיף את תכלית החקירה שבמסגרתה הם נכנסו.

רחל גוטליב: כתבנו סוג הפעולה או נושא הפעולה.

רחל גוטליב: יכול להיות שזה לא במסגרת תיק החקירה, אלא במסגרת הצלת חי אדם.

מנחם בן-ששון: אומר מר חי שאם יש חקירה למה לא להוסיף.

מנחם בן-ששון: אנחנו עוסקים כאן בתקנות מפורטות.

מנחם בן-ששון: תעשו את זה צפוף, כדי שיסתבר שהמסננת הזאת היא מסננת טובה.

איילת כהן-מעגן: האם יש רמות הרשאה שונות?

אלעזר כהנא: אנחנו לא קבענו אבחנות בין מנוי חסוי למנוי לא חסוי.

מנחם בן-ששון: זה לא בחוק.

מנחם בן-ששון: ההנחה היא שברגע שיש לך הרשאה ההרשאה היא לפי איכות הבעיה, לא לפי השאלה מי הוא המנוי.

איילת כהן-מעגן: השאלה אם במשטרה יש רשימת מורשים ויש רשימת מורשים יותר ומורשים פחות.

מנחם בן-ששון: ההנחה היא שכן.

אפרת רוזן: 5.

אפרת רוזן: תפקידי מנהל המאגר ואחראי המערכת (א) המאגר ינוהל בידי קצין משטרה מאגף חקירות ומודיעין במשטרת ישראל שהסמיך המפקח הכללי (להלן – מנהל מאגר), ורשאי הוא להסמיך מנהל נפרד לכל אחד מתתי המאגרים.

מנחם בן-ששון: האם כשאתם אומרים מנהל אתם מתכוונים ל1, או שזה יהיה יותר מ..

מנחם בן-ששון: כדי שלא נהיה עם 60 אנשים?

גדי סיסו: יש בתוך המטה מינהלת של 6 אנשים.

אלעזר כהנא: מנהל המאגר זה אדם אחד.

אלעזר כהנא: אין לנו בעיה אם אדוני רוצה לכתוב מנהל אחד.

אפרת רוזן: השאלה שעלתה פה היא אם קצין המשטרה צריך להיות בדרגה מסוימת.

מנחם בן-ששון: אנחנו בחוק הסמכנו עם דרגות.

אלעזר כהנא: מנהל המאגר של דנ"א זה רפ"ק.

אלעזר כהנא: מה שיש פה לא יותר חמור מדנ"א.

מנחם בן-ששון: אדוני מחשיב את דרגת הרפ"ק.

מנחם בן-ששון: השאלה אם זה בסדר.

אלעזר כהנא: אם זה הספיק לוועדה הזאת בתקנות של דנ"א, לא נראה לי שזה לא צריך להספיק בשביל ספר הטלפונים הממוחשב.

מנחם בן-ששון: אתה צודק.

דן חי: בסעיף 4(ב) (2) כתוב שהנתונים מהמאגר לא ייחשפו בפני מי שלא מורשה גישה אליהם, אף אם הוא מורשה גישה למערכת מקושרת.

דן חי: למערכת המקושרת הוא יכול להיכנס ולראות מה שהוא רוצה ולמאגר לא?

מנחם בן-ששון: כן.

מנחם בן-ששון: נניח שהוא מוסמך ללוחיות זיהוי של מכוניות.

מנחם בן-ששון: זאת מערכת מקושרת?

אלעזר כהנא: לא.

אלעזר כהנא: ניקח כדוגמה מוקדן שרשאי להיכנס למערכת המוקדים.

אלעזר כהנא: יש בתוך המוקדים אנשים מסוימים שהם לא שוטרים.

אלעזר כהנא: להם לא תהיה גישה.

אלעזר כהנא: הוא יהיה רשאי להיכנס למערכת המוקדים כיוון שהוא מטפל בתלונות הציבור שמגיעות למוקד, אבל הוא לא יהיה רשאי לראות נתוני תקשורת.

מנחם בן-ששון: האם יכול להיות מישהו שאיננו שוטר שיהיה מורשה גישה למאגרים?

אלעזר כהנא: לא.

אלעזר כהנא: יש הערה בתקנה 8 לגבי כך שתהיה המילה "שוטרי" במקום המילה "עובדי".

אלעזר כהנא: הסכמנו לתקן את זה.

מנחם בן-ששון: אני חושב שברוב המקרים המשטרה נאמנה למה שהיא עושה.

מנחם בן-ששון: זה חריג שהמשטרה מחליקה.

מנחם בן-ששון: נוח לי שאתם הממונים ולא כל אחד אחר.

אלעזר כהנא: אין לנו בעיה שיהיה כתוב שם שוטרי.

דן חי: אם אותו מוקדן נכנס לרשת הוא לא יכול להגיע לכל מידע?

מנחם בן-ששון: לא.

אפרת רוזן: (ב) מנהל המאגר יבצע פעולות פיקוח ובקרה מזמן לזמן, כפי שיקבע בנהלי המשטרה, בין השאר בנושאים אלה: (1) אופן החזקת המידע שבמאגר ואבטחת המידע האגור בו; (2) הבטחת השימוש במאגר רק למטרות האמורות בחוק; (3) קביעת מורשי גישה למאגר; (4) דרכי עדכון המידע הכלול במאגר; (5) הבטחת תיעוד השימוש במידע שבמאגר ואפשרות אחזור מידע הנוגע לשימוש במידע כאמור בתקנות אלה.

אפרת רוזן: הבנתי שהמשטרה מוכנה לתקן את (3) כך שייאמר הבטחת גישה למאגר רק על ידי מורשי הגישה כאמור בתקנה 8.

מנחם בן-ששון: העירה לנו הגברת מעגן שמזמן לזמן יכול להיות עניין פרוע.

מנחם בן-ששון: זה צריך להיות לא פחות מ..

רחל גוטליב: הסנגוריה הציעה אחת לשנה.

גיל שפירא: יש כאן איזה שהוא עניין שמשאירים את תקופת הזמן הזאת פתוחה.

מנחם בן-ששון: ובלבד שלא תפחת מ..?

גיל שפירא: אני חשבתי שפעם בחצי שנה זה סביר.

מנחם בן-ששון: גם אני חושב כך.

מנחם בן-ששון: אז גם נוכל לקבל דיווח לוועדת חוקה.

גיל שפירא: דיברנו על דרגתו של הקצין ועל הזמן.

גיל שפירא: דיברנו על העניין של החשיבות של שמירה לתקופה מוגבלת.

מנחם בן-ששון: זאת תקנה 6.

גיל שפירא: הכוונה הייתה שבתקנה 5 ישנה השלכה גם על השמירה.

דן חי: אני חושב שבסעיף 5(ב) (5) רצוי לפרט איזה מידע, מי נכנס, מי יצא.

מנחם בן-ששון: דיברנו על זה שהמסננת תהיה צפופה.

דן חי: אולי כדאי להקפיץ לסעיף ההגדרות מה זה תיעוד כך שזה יהיה ברור.

יונתן חמו: אני לא מצליח להבין את סעיף קטן (4).

מנחם בן-ששון: הם רשאים לקבל ממך את המאגר בכמה צורות.

מנחם בן-ששון: הם יכולים לקבל פעם בשנה, הם יכולים לקבל כל בוקר והם יכולים לקבל מקוון.

מנחם בן-ששון: סעיף (4) אלה הנהלים.

מנחם בן-ששון: אתה לא תתחמק ותגיד שדרכי עדכון זה רק פעם ביומים.

מנחם בן-ששון: הם יכולים להגיד לך שהמאגר שלהם הוא תולדה של מערכת מקוונת.

מנחם בן-ששון: זה יהיה הנוהל.

אלעזר כהנא: לזה התכוונו.

מנחם בן-ששון: מר חמו, זה מה שאתם לא אוהבים.

יונתן חמו: זה לא עניין של מה שאנחנו לא אוהבים.

יונתן חמו: פה מדובר על דרכי העדכון, לא על התדירות.

רחל גוטליב: אנחנו מדברים ב(ב) על פיקוח ובקרה שהוא מבצע לגבי דרכי עדכון.

רחל גוטליב: לזאת הכוונה.

מנחם בן-ששון: זה לא הצד המבצעי.

מנחם בן-ששון: הוא לא נוגע אליכם בכלל.

מנחם בן-ששון: אלה דברים שאני אוכל לקבל בוועדת חוקה.

דן חי: אם היה כתוב דרכי מקבלי העדכון זה היה עונה על השאלה שלו.

מנחם בן-ששון: למה אתה צריך את זה?

מנחם בן-ששון: אין לי בעיה להוסיף מועדים.

אפרת רוזן: (ג) אחראי המערכת יונחה בידי מנהל המאגר, ויהיה אחראי, בין השאר, לנושאים אלה: (1) ניהול טכני של המאגר ; (2) ניהול טכני של אופן קליטת המידע; (3) ניהול טכני של מורשי הגישה; (4) קיום הוראות לאבטחת המאגר, לרבות תשתית התקשורת, רכיבי התכנה וקובצי הנתונים של המאגר.

אפרת רוזן: את פסקה (3) הסכימו לשנות כך שזה יהיה ניהול טכני של הרשאות הגישה במקום מורשי הגישה.

אפרת רוזן: 6.

אפרת רוזן: כלי בקרה מקוונים (א) מערכות מהחשב שבהן יוחזק המאגר יכללו כלי בקרה מקוונים שיבטיחו (1) תיעוד כל עדכון שבוצע במאגר וכל שינוי בו וכל שאילתה שבוצעה ביחס לנתונים האגורים בו כאמור בתקנה 4(א)(1); (2) התראות על אירועים חריגים במאגר לרבות חדירה למאגר והוצאת נתונים ממנו בלא הרשאה, ותיעודם של אירועים אלה; (ב) נתונים שתועדו כאמור בתקנה זו יישמרו לתקופה של 3 שנים לפחות.

מנחם בן-ששון: הסנגוריה מבקשת 5 שנים בגלל ההתיישנות.

מנחם בן-ששון: זה אחד מסעיפי הרשת הצפופה.

מנחם בן-ששון: אם אתם רוצים להכניס פריטים שיש בהם בקרה, אז זה המקום.

מנחם בן-ששון: קודם היו הסעיפים המבצעיים.

מנחם בן-ששון: כאן אני מדבר על מערכת אוטומטית שתקפוץ.

אפרת רוזן: יש מספר תיקונים.

אפרת רוזן: אם חוזרים לתקנות של הדנ"א, אז אני הצעתי להוסיף לפסקה (1) תיעוד וזיהוי גישה של כל אדם למאגר.

אפרת רוזן: אני הבנתי שהם מעדיפים תיעוד וזיהוי של כל מי שביצע שאילתה במאגר.

אפרת רוזן: אני חושבת שיש חשיבות שזה יהיה אדם, לא רק שאילתה.

מנחם בן-ששון: תכניסי גם וגם.

מנחם בן-ששון: מה הבעיה עם זה?

אפרת רוזן: שאילתה זה תיעוד של כל מי שפעל כדין.

אפרת רוזן: אנחנו רוצים שתהיה איזו שהיא בקרה.

אפרת רוזן: הערה נוספת נוגעת לתקופה של ה-3 שנים.

גדי סיסו: עוד בטרם השאילתה אתה מזוהה כאדם.

מנחם בן-ששון: מר סיסו, אין לך בעיה להוסיף אדם ושאילתה?

גדי סיסו: אין בעיה.

מנחם בן-ששון: אני רוצה להגיד משהו לחברות.

מנחם בן-ששון: החוק הזה כשנעשה התחיל עם עמדה מתוחה מאוד.

מנחם בן-ששון: תוך כדי עבודה ישבנו ועבדנו יחד על שיפור, מתוך הנחה שאנחנו נותנים כלי עבודה אפקטיבי.

מנחם בן-ששון: אתם יודעים בדיוק מה יש לכם.

מנחם בן-ששון: יש לכם הרבה יותר ממה שמבקשים.

מנחם בן-ששון: היום אתם נותנים את זה במסגרת איזו שהיא חבילה.

מנחם בן-ששון: אין לכם ביקורות על התשלומים.

מנחם בן-ששון: אחרי שכבר חוקקנו ואחרי שנעשה את התקנות כדאי שתתנו מהניסיון שלכם כדי שהמאגר יהיה מאוד אפקטיבי.

מנחם בן-ששון: אני מדבר על מאוד אפקטיבי מתוך הניסיון שלכם.

אפרת רוזן: האם מדובר ב(ב) על תקופה של 5 שנים?

אלעזר כהנא: התקופה של 5 שנים זאת התקופה שעמדה לנגד עינינו משום שזה מה שהיה כתוב בתקנות הזיהוי של חיפוש.

אלעזר כהנא: אני אסביר למה כתבנו 3.

אלעזר כהנא: הגישה היא באמצעות כל מיני מערכות.

אלעזר כהנא: מי שעובד על מערכת המוקדים יכול באמצעות מערכת המוקדים לגשת לשאילתות על נתוני התקשורת.

אלעזר כהנא: כדי לשמור את כל מה שנעשה בנתוני תקשורת צריך לשמור את כל מה שנעשה במערכת המוקדים.

אלעזר כהנא: שאלתי את אנשי המחשוב כמה שומרים במשטרה את כל הנתונים.

אלעזר כהנא: כמות השמירה פה היא עצומה.

אלעזר כהנא: אמרו לי ש3 שנים זה נשמע סביר.

אלעזר כהנא: אני לא רציתי לכתוב משהו שאני לא בטוח מה המשמעויות שלו.

אלעזר כהנא: מבחינה כספית לשמור על כל כך הרבה נתונים במשך 5 שנים זה הרבה, לכן כתבנו 3.

אלעזר כהנא: היו"ר מנחם בן-ששון אם היית מבקש לפני 15 שנה לשמור תיק במשך 7 שנים, 10 שנים זה היה עניין של נפח, של מחסנים וכל מיני דברים מעין אלה.

אלעזר כהנא: אם אתה משנה את התקנות ואתה אומר שאתה יכול לשמור תיק בצורה סרוקה, בצורה אלקטרונית, אז בבת אחת שחררת את הבעיה שהם הציגו בפניך.

אלעזר כהנא: אנחנו לא יודעים איך שומרים ב100 שנה מידע דיגיטלי.

אלעזר כהנא: תצטרך להתעדכן מזמן לזמן.

אלעזר כהנא: מר שפירא, ההערה לגופה היא הערה.

אלעזר כהנא: אחד הדברים שמפריעים לי היא הסוגיה שנקראת מידע מודיעיני ושמירתו ללא גבול.

אלעזר כהנא: זאת טכניקה לשמור שיחות.

אלעזר כהנא: לשמור שיחות זה הרבה יותר פוגעני מאשר לשמור מדיה דיגטלית של שיחות טלפון.

אלעזר כהנא: במדיות דיגיטליות של שיחות טלפון אתה שומר היום, מחר מסתבר שטילפנת לא',ב',ג' וד' ולא רצית שישמרו את זה.

אלעזר כהנא: ברגע ששמרת את זה יותר זמן כך חשפת אותי ליותר בעיות.

אלעזר כהנא: זה נכון שאתה סוגר את זה מפני אנשים, אבל יש פה בעיה אחרת.

אלעזר כהנא: אני שואל את עצמי מה קורה פה.

אלעזר כהנא: אתה שומר פה מדיה דיגיטלית במאסות על מאסות של אנשים.

אלעזר כהנא: מה תהיה המידתיות של הבקשה שלך?

אלעזר כהנא: אני הייתי צריך לשאוף שזה יהיה פחות.

גיל שפירא: השאלה בהחלט ברורה.

גיל שפירא: הקמת המאגר וכל הנתונים האלה שנוספים הטרידו את כולנו בהיבט הזה של פגיעה בפרטיות ובהיבט של החדירה והאיסוף.

גיל שפירא: אחד הדברים שהטרידו את רובנו וגם את המשטרה זה האפשרות לשימוש לרעה במידע הזה.

גיל שפירא: במקרה שבו ייעשה שימוש לרעה במידע הזה, בין אם בכניסה לא חוקית, בין אם בזליגת מידע ברשלנות, האפשרות היחידה לבדוק, למצות ולהגיע לחקר העניין תהיה רק באמצעות הנתונים האלה.

גיל שפירא: לא תהיה אפשרות אחרת להגיע למידע הזה.

גיל שפירא: לזה יש ערך מוסף, לטעמי, לא פחות חשוב מהדברים האחרים.

גיל שפירא: המרווח השולי הזה בין ה3 שנים שמציעה המשטרה ל-5 שנים שאנחנו מבקשים כדי שזה יהיה קוהרנטי עם הוראות החוק האחרות לא נראה לי מוגזם.

גיל שפירא: פגיעה בפרטיות מטרידה את כולנו, אבל כשמול זה יש את הדברים האחרים, אנחנו חושבים שיש לזה איזה שהוא ערך כדי שניתן יהיה לבדוק.

גיל שפירא: גם למשטרה צריך להיות איזה שהוא אינטרס.

גיל שפירא: המשטרה יכולה להזדקק לנתונים האלה במכלול הגנה.

גיל שפירא: הזכיר מקודם רפ"ק כהנא את המקרה של ענבל עמרם.

מנחם בן-ששון: אתה חשוד בעיני.

מנחם בן-ששון: אתה רואה את הדברים כסנגור, לא כמי שרוצה להגן על זכויות הפרט שאיננו בבית משפט.

מנחם בן-ששון: אתה כסנגור רוצה שיהיה לך תיק עם מרב הנתונים.

מנחם בן-ששון: כמה זמן חברות הסלולר מחזיקות נתונים?

שירן דור: 7 שנים.

מנחם בן-ששון: לכאורה אני יכול לומר שהמשטרה תחזיק את זה שנה, לא צריך יותר.

מנחם בן-ששון: אם החוק מחייב אותם להחזיק 7 שנים..

שירן דור: החוק לא מחייב.

מנחם בן-ששון: למה אתם עושים את זה?

יונתן חמו: התיישנות אזרחית.

רחל גוטליב: זה לא הנתונים האלה.

מנחם בן-ששון: האם אתם יכולים לחלק בין נתונים שהם נתוני האזרח לבין נתונים שהם נתוני המשטרה?

מנחם בן-ששון: אז לא איכפת שאת נתוני המשטרה ישמרו שנים ואת נתוני האזרחים ישמרו על פי קביעה של חברות הסלולר.

מנחם בן-ששון: אפרת רוזן" האחריות מוטלת על כתפי המשטרה, לא על הכתפיים של חברות פרטיות.

מנחם בן-ששון: השאלה אם יש בעיה לשמור 5 שנים.

מנחם בן-ששון: אני לא הבנתי שיש איזו שהיא בעיה עם זה.

אלעזר כהנא: אנחנו נעמוד ב5 שנים.

מנחם בן-ששון: אני מוטרד מהחשיפה.

מנחם בן-ששון: אתם אומרים שלא תוכלו להגיע לחקר האמת כדי להגן או לתקוף את התיק של ד"ר שפירא כשהוא יבוא להגן עליו אם לא יהיו לכם נתונים מלאים לגבי מי שנכנס ומה תוכן השאילתה.

מנחם בן-ששון: אני לא יכול לענות לכם על השאלה הזאת.

מנחם בן-ששון: זאת שאלה של מידתיות.

מנחם בן-ששון: זה לא עוד שנתיים.

מנחם בן-ששון: זה 40% של חשיפת יתר.

אפרת רוזן: השאלה למה 5.

אפרת רוזן: יש חשיבות מהותית לשמור את הדברים האלה.

גיל שפירא: גם בדנ"א, שיש שם נתונים לא פחות רגישים, כתוב 5.

מנחם בן-ששון: אני משאיר 5.

דן חי: גם אני בעד 5.

מנחם בן-ששון: מה שמטריד אותי זה שבשביל קייס אחד אני נותן חשיפה של 30 אלף פריטים.

אפרת רוזן: זאת לא חשיפה אמיתית.

דן חי: החשיפה היא עצם העובדה שמישהו נכנס ובדק.

מנחם בן-ששון: עצם העובדה שאני שומר במערכת פרטים שלא הייתי צריך לשמור אותם זה פוטנציאל לחשיפה.

דן חי: אנחנו מדברים על מאגר שממילא יושב במשטרה.

דן חי: כל מה שיהיה זה עצם העובדה שמישהו נכנס למאגר והוציא שאילתה.

מנחם בן-ששון: אני משאיר את זה 5 שנים כיוון שזה כך בדנ"א וכיוון שיש צורך להגן על אדם שנמצא בתביעה.

מנחם בן-ששון: את השאלה אני בכל זאת מעלה.

איילת כהן-מעגן: מעבר לעדכונים שהחברות יעבירו, האם המשטרה יכולה ליצור מאגר שלישי, רביעי וחמישי?

מנחם בן-ששון: על פי מה שכתבנו לה בחוק.

איילת כהן-מעגן: השאלה אם אותם כללים חלים גם על מאגרים אחרים שייווצרו.

מנחם בן-ששון: נניח שמותר לך לעשות 4 תתי מאגרים ואתה עושה מאגר חמישי לפי צבע הסלולר.

מנחם בן-ששון: לא כתבתי לך שמותר, לא כתבתי לך שאסור.

מנחם בן-ששון: ברגע שהעברת אליו את הנתונים זה מאגר שאין עליו השגחה, אין עליו בקרה.

מנחם בן-ששון: אומרת הגברת כהן- מעגן שאפשר לקחת את כל הנתונים למאגר שמחר בבוקר תהיו פטורים מחובת פיקוח ובקרה.

מנחם בן-ששון: אם הבנתי אותה נכון, אני רוצה לחסום בפניכם את האפשרות הזאת.

מנחם בן-ששון: כל חומר שמוצא מתוך המאגר הזה יחולו עליו כללי מאגר.

מנחם בן-ששון: למה אני מתכוון?

מנחם בן-ששון: אם אתה תבנה תיק חקירה שבתוכו פתאום יש מאגרים, אז על אלמנט המאגרים יחולו חובות החוק.

אלעזר כהנא: יכול אדם לבוא אלי בחקירה ולמסור לי את מספר הטלפון שלו, כשבתיק החקירה כבר רשום מספר הטלפון שלו.

אלעזר כהנא: מאחר שמערכת החקירות היא מערכת ממוחשבת, מישהו יכול לבוא ולהגיד שיש לי מאגר טלפונים, למרות שאני לא יכול לעשות חיפוש במאגר הזה.

אלעזר כהנא: זה לא נתון שהגיע מתוך המאגר.

מנחם בן-ששון: תציע לי את הניסוח.

מנחם בן-ששון: כל נתון שמגיע אליך מן המאגר יחולו עליו החובות הקשורות במאגר.

אלעזר כהנא: אלא אם כן הוא חומר חקירה שנכנס.

מנחם בן-ששון: כשנגיע למסקנה שחומר חקירה שייכנס לתיק אסור שיכלול יותר מX נתונים אני אוכל להיות רגוע.

אלעזר כהנא: היו לנו תיקי רצח הרבה לפני שהחוק הזה נכנס לתוקף שהיו בהם רשומות של שיחות יוצאות ונכנסות בהיקף של 5000.

אלעזר כהנא: זה לא היה מאגר.

אלעזר כהנא: זה היה מודפס.

אלעזר כהנא: על זה יחולו כללי המאגר?

אפרת רוזן: גם לגבי הדנ"א יש חריג מפורש לגבי חומר חקירה.

מנחם בן-ששון: תעשו את זה בצורה מפורשת.

אפרת רוזן: אני חשבתי שצריך להבהיר שהתקנות חלות על המאגר, לרבות התתי מאגרים כאמור בתקנות אלה.

אפרת רוזן: אני לא רואה מצב שאתם יכולים להקים מאגרים חדשים, כי החוק לא מאפשר לכם את זה.

אפרת רוזן: נתונים זה לא מאגר.

אלעזר כהנא: אני אתן דוגמה מטביעת אצבע.

אלעזר כהנא: בכניסה למקומות מסווגים במשטרה אפשר להיכנס באמצעות טביעת אצבע.

אלעזר כהנא: יש מאגר מורשים של 20, 50 איש.

אלעזר כהנא: יש מאגר טביעות אצבע של האנשים האלה.

אלעזר כהנא: נשאלנו אם מותר להקים מאגר כזה כי זה לא לפי תקנות של טביעות אצבע.

אלעזר כהנא: התשובה הייתה שזה לא מאגר שקשור לפי החוק.

אלעזר כהנא: הוא מנוהל למטרות מסוימות, הוא מצומצם יותר.

אלעזר כהנא: אני מאוד לא רוצה שהתקנה הזאת שעכשיו מדובר עליה יחול עליה מאגר מספרי הטלפון הפנימי של המשטרה.

אלעזר כהנא: צריך להיזהר בניסוח, כדי לא להפיל אותנו בדברים טריוויאליים שאף אחד לא חשב עליהם.

אפרת רוזן: אנחנו מדברים על מאגר נתוני זיהוי תקשורת שיכלול שני תתי מאגרים.

איילת כהן-מעגן: חוץ מתתי המאגר שרשומים בתקנה הזאת, שלטעמי ברור שהתקנות חלות עליהם, השאלה אם כל מיני עיבודים, פילוחים יכולים ליצור כל מיני תתי מאגרים שלא רשומים כאן.

אפרת רוזן: למה לקרוא לזה תתי מאגרים?

אפרת רוזן: הם יכולים לעשות הרבה פילוחים על המידע שיש להם.

איילת כהן-מעגן: אני לא מדברת על פילוח שנעשה לצורך חקירה ספציפית, אלא על פילוחים שייעשו בעזרת איחוד של שני קבצים שהם מקבלים.

מנחם בן-ששון: אסור להם.

מנחם בן-ששון: בלי צו שופט הם לא יכולים.

מנחם בן-ששון: המאגר דומם.

מנחם בן-ששון: הוא הופך להיות חי כאשר אתה מפעיל עליו מנוע עם צו שופט.

אלעזר כהנא: כדי להוציא מספר טלפון של אדם לצורך המטרות הכתובות בחוק לא צריך צו.

אלעזר כהנא: הצו נכון לגבי המאגר של האנטנות.

אלעזר כהנא: נניח מישהו בא ומתלונן שמישהו הטריד אותו והוא ראה מספר זיהוי כך וכך.

אלעזר כהנא: אני יכול להיכנס למאגר בלי צו שופט כדי לבדוק מי זה בעל המנוי.

אלעזר כהנא: הוא אוטומטית הופך להיות חשוד בתיק.

אלעזר כהנא: לא צריך צו שופט בשביל זה.

אפרת רוזן: אני עדיין חוששת.

מנחם בן-ששון: תנסי לנסח בצורה כזאת שמספרי הטלפון של היחידה לעצירת חשודים לא יהפכו להיות מאגר שחלים עליו כל הדברים האלה.

דן חי: אפשר להכניס תקנה שאומרת שלא יוקם תת מאגר אלא לפי תקנות אלו.

מנחם בן-ששון: החוק אמר את הדברים.

אפרת רוזן: רשות מינהלית יכולה לפעול רק אם נותנים לה סמכות, לא אם אני אוסרת עליה.

אפרת רוזן: 7.

אפרת רוזן: אבטחת מידע במערכות המחשב שבהן יוחזק המאגר ובמערכות המקושרות יתקיימו ההוראות שנקבעו בנהלי המשטרה לעניין אבטחת מערכות מידע בעלות רגישות סיווג גבוהה, כפי שיעודכנו מזמן לזמן.

מנחם בן-ששון: כאן יכול חבר הכנסת רותם להגיד שהוא רוצה לדעת מה יהיה בנהלים.

מנחם בן-ששון: אם אתם יודעים מה יש בנהלים תעלו את זה לתקנה 7.

אלעזר כהנא: זה סעיף שנלקח מהתקנות בעניין חיפוש בגוף.

אפרת רוזן: כשהצעתי הרבה דברים מהחיפוש בגוף אמרת לי לא להשוות את זה.

מנחם בן-ששון: אני מבקש מכם להסתכל בנהלים ולראות מה אתם יכולים להעלות לתקנות.

רחל גוטליב: המבחן שקבענו הניח את דעתי.

רחל גוטליב: המשטרה לצרכיה קבעה מאגר מידע מודיעיני ברמת אבטחה גבוהה.

רחל גוטליב: זה לא יהיה ברמת אבטחה פחות גבוהה מאשר המידע המודיעיני שהיא אוגרת ויש לה חשש מטעמי עבודת המשטרה שהוא ידלוף החוצה.

רחל גוטליב: לא רצינו לרדת לפרטים טכניים.

רחל גוטליב: יש סוג אחד של תקנות שקבעו בהן הוראות טכניות.

רחל גוטליב: אני לא יודעת מה כתוב שם.

מנחם בן-ששון: זה מאפשר לי לבדוק אתכם טוב יותר.

מנחם בן-ששון: אתם הבאתם תקנות ועשיתם מהלך שהניח את דעתכם.

מנחם בן-ששון: הסברנו עכשיו למה לא נחה דעתנו.

אפרת רוזן: רק להבהיר לגבי תקנה 7.

אפרת רוזן: יכול להיות שהוועדה רוצה יותר פירוט - זה בסמכותה לדרוש את זה – אני רק לא בטוחה שכרגע הפירוט שנמצא לא עונה על הדרישה של מה שהחוק מצווה.

אפרת רוזן: עיקרון החוקיות נשמר בתקנות האלו.

מנחם בן-ששון: אנחנו נמצאים בין החוק לתקנות בתקופה שכנראה לא הייתה מספיק חדה.

מנחם בן-ששון: קשה להכניס חוקים חדשים למערכת.

מנחם בן-ששון: לחוק יש חבלי קליטה.

מנחם בן-ששון: אני מעוניין שנעבור אותם בצורה קלה יותר.

אפרת רוזן: אני מדברת על האספקט הצר אם התקנות עונות על דרישות החוק, לא מבחינת ראוי.

מנחם בן-ששון: זה בסדר, אבל הוועדה בכל אופן מעוניינת בזה.

אפרת רוזן: 8.

אפרת רוזן: מורשי גישה למאגר (א) מורשי הגישה לרשימת המנויים הבסיסית הם אנשי משטרת ישראל שהורשתה גישתם למערכות המבצעיות של החקירות והמודיעין, המוקדים והתנועה של המשטרה.

יונתן חמו: צריך לדעת את המספר של האנשים.

יונתן חמו: אין לזה התייחסות בחוק.

מנחם בן-ששון: עצם ההסתובבות של כל אחד ואחד סביב המאגר הזה יוצרת זילות של המאגר.

מנחם בן-ששון: המאגר הזה הוא לא מאגר של המשטרה, הוא לא מאגר רגיל.

מנחם בן-ששון: לא צריך לתת אליו גישה טריוויאלית.

מנחם בן-ששון: אם אתה רוצה לחפש 144 תיכנס למחשב.

מנחם בן-ששון: אם אתה רוצה 441 תיכנס למחשב.

מנחם בן-ששון: כאן אני אומר מורשי הגישה לרשימת המנויים הבסיסית, שגם עליה אין הגנה.

אלעזר כהנא: אותה הגנה בדיוק.

אלעזר כהנא: ההגנות הן אותן הגנות.

אלעזר כהנא: ההבדל בין תתי המאגרים זה פה.

אלעזר כהנא: כל ההגנות הן אותן הגנות.

אלעזר כהנא: ההבדל הוא היקף או מספר השוטרים שיהיו רשאים להיכנס לרשימה הבסיסית, שזה שם, כתובת, מספר טלפון ומספר זהות.

אלעזר כהנא: זה היקף רחב הרבה יותר מאשר לכל שאר החלקים.

אלעזר כהנא: כל השאר הרבה יותר מצומצם.

אלעזר כהנא: הגנת הפרטיות על החלק הזה פחותה מאשר חלקים אחרים.

אלעזר כהנא: זה צורך חקירתי של כל חוקר בהרבה מאוד תיקים.

אלעזר כהנא: זה דבר טריוויאלי.

מנחם בן-ששון: החוק מאפשר להם שימוש רחב כל כך?

אפרת רוזן: החוק לא מגביל את מורשי הגישה למאגר .

אפרת רוזן: הוא קובע מתי אפשר להשתמש במאגר.

מנחם בן-ששון: אני חושש ממצב שחוקר במקום לפתוח את ספר הטלפון ייכנס למאגר.

מנחם בן-ששון: זה נכון שאין בזה פגיעה גדולה בפרטיות כי זה מופיע בספר הטלפון, אבל כתוצאה מזה המאגר כולו, שחשבתי שנמצא מאחורי סורג ובריח ורק בהזדמנויות מיוחדות, הופך להיות עכשיו דבר שיש בו זילות.

גדי סיסו: חילוקנו את זה ל3 רמות.

גדי סיסו: נגיד שקבענו שכל שוטר במגזר החקירות והמודיעין רשאי לעשות בדיקת 144 או 441.

גדי סיסו: גם אם יש לו הרשאה כזאת, זה לא אומר שהוא נגיש ויכול לעשות את ההרשאה.

גדי סיסו: הוא יכול לעשות את ההרשאה מהרגע שהתעורר הצורך שהוא לוקח חלק בחקירה.

גדי סיסו: רק אז פותחים לו ברמת המטה את הגישה פר תיק ספציפי או פר תהליך ספציפי.

מנחם בן-ששון: איפה זה כתוב?

גדי סיסו: אני מדבר על הנהלים.

גדי סיסו: אי מדבר כרגע על התהליכים הפנימיים שלנו.

יונתן חמו: אני חושש שזה לא מדויק.

גדי סיסו: הנגישות של מי שקיבל הרשאה היא נגישות באמצעות מערכת, זאת אומרת שממילא הוא נמצא תחת פיקוח ובקרה.

גדי סיסו: את הכמות חילקנו ל3 רמות.

גדי סיסו: כל מי שנמצא במערך החקירות יכול לקבל הרשאה מאיתנו להיכנס למידע של 144, שזה המידע הבסיסי ביותר.

איילת כהן-מעגן: מוקד 144 כולל תעודות זהות וחסויים.

איילת כהן-מעגן: זה לא קיים בציבור הרחב.

מנחם בן-ששון: כשאתם שולחים את הנוסח המעודכן של התקנות תראו מה הפתרון שאתם מציעים.

אלעזר כהנא: נחשוב על זה.

מנחם בן-ששון: לא עשיתם מאגר על מנת לחסוך שיחה ל144.

אפרת רוזן: (ב) מורשי הגישה לרשימת המנויים המלאה הם אנשי המשטרה שהתקיים בהם אחד מאלה: (1) הורשתה גישתם למערכת האזנת הסתר; (2) קציני הערכה ושוטרי מערך נתוני התקשורת שהסמיך לכך ראש חטיבת מודיעין במשטרה.

אפרת רוזן: (ג) מורשי הגישה לתת מאגר נתוני אנטנות הם אנשי המשטרה שהורשתה גישת למערכת האזנת הסתר, שוטרי מערך ההערכה במשטרה שמורשים לגישה למערכת המודיעין ושוטרי מערך נתוני תקשורת.

אלעזר כהנא: מערכת ההרשאות ואבטחת המידע של המשטרה הן מערכות נפרדות.

אלעזר כהנא: השאילתה של כל שוטר לכל מערכת משטרתית ממוחשבת עוברת דרך השרת שממפה אותה ואומר מה מותר ומה אסור לו.

אלעזר כהנא: משם מאשרים לו או לא מאשרים לו.

אלעזר כהנא: כשאני אומר רק מי שמורשה למערכות האזנת סתר, אני מתכוון למשקלט, מפקד היחידה או חלק מהמטה הארצי שמורשים.

אלעזר כהנא: זה מספר יחסית מצומצם.

אלעזר כהנא: אני במערכת אבטחת מידע רושם שאם הוא יכול בהאזנת סתר הוא יכול גם את זה.

אלעזר כהנא: אין לי אפשרות לשחק עם זה.

אלעזר כהנא: יכולתי להגיד עובדי מערך האזנת הסתר.

אלעזר כהנא: זה יותר כללי.

אלעזר כהנא: עובדי מערך האזנת הסתר זה פקידות ואנשים.

אלעזר כהנא: מי שמורשה גישה לפי המחשב למערכת האזנת סתר זה אחד שרשום ונכנס להאזנות סתר.

אלעזר כהנא: אני יכול תחת אותו חלון להגיד שהוא יוכל לראות נתוני תקשורת.

מנחם בן-ששון: סעיף 8 טעון הבהרה.

מנחם בן-ששון: הוא טעון הבהרה מבחינה של איך אתם מתכוונים לעשות את זה.

מנחם בן-ששון: אני חשבתי על 5,6 אנשים שאליהם מפנים את השאילתות והם אלה שעושים את הבדיקות.

מנחם בן-ששון: לגבי השאלה של 144 ממילא לא מצאתי סיבה לתת את זה דרך מאגר.

מנחם בן-ששון: צריך לראות איך אני בונה את מערכת הגישה.

מנחם בן-ששון: זה דבר שביררנו אותו בזמנו כשעסקנו בחוק ונחזור לעסוק בו כשנדבר על סעיף 8.

יונתן חמו: הלכנו 2 צעדים קדימה.

יונתן חמו: למשטרה אין היום את המאגר הזה.

יונתן חמו: בזמנו דובר על כך שהמאגר ישב אצל כמה אנשים בודדים שיבצעו את השאילתות.

יונתן חמו: במקום לפנות אלינו בבקשה לשאילתה ואנחנו נעכב אותם, הם יפנו ל5,6,10 אנשים.

אלעזר כהנא: איפה זה דובר?

מנחם בן-ששון: אני אמרתי את זה יותר מפעם אחת בדיונים.

יונתן חמו: אנחנו מבקשים לדעת על כמה אנשים מדובר.

יואב דניאל: מה זה משנה לחברות התקשורת על כמה מדובר?

יואב דניאל: אם משטרת ישראל תשווה את כמות המורשים שלה אל כמות המורשים של חברות התקשורת היא תהיה מרוצה, כי בחברת התקשורת יש הרבה יותר מ60 מורשים, אם לא 600.

מנחם בן-ששון: כשגמרנו את החוק התחלתי לבדוק את מערך הבטיחות וההגנה על זכויות הפרט בחברות התקשורת.

מנחם בן-ששון: זה יהיה בכנסת הבאה.

מנחם בן-ששון: אני לא הייתי שקט.

מנחם בן-ששון: התחלנו ואמרתי שאני רוצה עוד נתונים.

מנחם בן-ששון: אני רוצה להיות רגוע.

מנחם בן-ששון: אמרו לי שמקימים מערך בתוך משרד המשפטים שיקיים דיון מעמיק.

מנחם בן-ששון: אני לא מוותר עליו.

מנחם בן-ששון: אני לא עוסק בהשוואות.

מנחם בן-ששון: אותי מטרידה תפישת העולם.

מנחם בן-ששון: אני באתי עם תפישה מסוימת שאולי היא שגויה.

מנחם בן-ששון: אני לא חושב שבשביל לחפש 144 הוקם המאגר.

מנחם בן-ששון: לי זה ברור.

מנחם בן-ששון: לכם זה לא.

מנחם בן-ששון: אני אשתדל שסעיף 8 יגן.

מנחם בן-ששון: איך זה יהיה?

מנחם בן-ששון: אני מבין שיש למאגר כוח של יעילות ושל אינטגרציה של איסוף ב12 חברות בבת אחת על מנת לבצע חיפושים אפקטיביים ,בין אם זה לצורך חקירה מורכבת שאושרה על ידי שופט, בין אם זה לצורך חקירה דחופה שאושרה בשיקול דעת.

מנחם בן-ששון: אלה שני המסלולים שאני מכיר כאן.

מנחם בן-ששון: סעיף 8 הוא סעיף מפתח.

מנחם בן-ששון: אתם צריכים להיות יותר רגועים בו.

מנחם בן-ששון: תשלחו נוסח.

מנחם בן-ששון: לא צריך לחכות לרגע האחרון.

מנחם בן-ששון: את הישיבה הזאת יכולתי לקבוע לבד.

מנחם בן-ששון: את הישיבה הבאה אני צריך אישור של יושבת-ראש הכנסת.

מנחם בן-ששון: אני מבקש שהשר יפנה ליושבת-ראש הכנסת כדי שאוכל לקיים את הישיבה.

מנחם בן-ששון: אני מוכן לשלם בפריימריז שלי ובפריימריז של חברי ועדת החוקה, חוק ומשפט על מנת לקדם את זה ולהביא את הנושא לסיום חקיקה.

מנחם בן-ששון: אני מבקש שגם אתם תעשו מאמץ ומחר או אחרי מחר תשלחו לי נוסח מתוקן, כדי שנוכל לעבוד בפרקי זמן כאלה.

צביה גרינפילד: אני שבעת רצון לראות שיושב-ראש הוועדה עומד על משמר זכויותיו של האזרח.

צביה גרינפילד: אני רוצה לתמוך בו בכל מה שהוא מנסה לעשות, גם אם אנחנו טועים בזה.

צביה גרינפילד: מסתבר שמעלים שאלות שיש לכם תשובה טובה בפיכם, אבל האינטרס והדאגה המרכזית שלנו זה להבטיח שזכויותיו של האזרח יוגנו עד הסוף.

אלעזר כהנא: בשם עצמי ובשם מה שאני מייצג אנחנו מודים לוועדה על ההיענות, כי זה לא פשוט בתקופה הזאת.

מנחם בן-ששון: מר כהנא, זה נעשה בלי שום שתדלנות.

מנחם בן-ששון: אנחנו קבענו את זה בסדר העדיפויות שלנו.

אלעזר כהנא: על זה אנחנו מודים, כי לנו זה מאוד חשוב.

אלעזר כהנא: כמו שיוצאת קריאה חשובה מהוועדה שאנחנו לא מזלזלים בה לגבי ההתנהלות של המשטרה, כך אני מבקש מהוועדה לקרוא במקביל לחברות התקשורת.

אלעזר כהנא: אנחנו לא מבקשים שום דבר מאשר ליישם את החוק.

אלעזר כהנא: אנחנו לא מקימים שום מאגר.

אלעזר כהנא: יש המון עבודה טכנית שמתחייבת כדי להקים את המאגר.

אלעזר כהנא: עכשיו צריך להכין את זה, אחרת זה ייקח עוד שנה אחרי שיאושרו התקנות.

מנחם בן-ששון: אנחנו צריכים להקים את המאגר.

מנחם בן-ששון: ביקשתי מחברות התקשורת יותר ממה שמר כהנא ביקש.

מנחם בן-ששון: גברת לוי פונה אליכם.

מנחם בן-ששון: דברים שהם לא במסגרת החוק תשאלו אותה, היא תחזור למר כהנא והוא יבדוק את זה.

מנחם בן-ששון: דברים שקיבלתם תשובות שאינן נאותות דלתותנו ואוזננו קרויות.

מנחם בן-ששון: אנחנו מוכנים לעזור לכם במו"מ.

מנחם בן-ששון: אני לא מבקש שתסכימו להם ושאתם תסכימו להם.

מנחם בן-ששון: תשלימו את המלאכה.

מנחם בן-ששון: חבל שהיא תושלם בצורה חפוזה.

מנחם בן-ששון: יש טכניקה שאתה דוחה ודוחה ובסוף נערמת עליך עבודה.

מנחם בן-ששון: לא כדאי.

מנחם בן-ששון: אתם יודעים שאנחנו הולכים לתקן את התקנות.

מנחם בן-ששון: תעזרו לכולנו ליצור מאגר נכון ויעיל.

מנחם בן-ששון: נעשה אותו בצורה התקינה ביותר שיש.

מנחם בן-ששון: אנחנו מבקרים אותם ונבקר גם אתכם.

מנחם בן-ששון: הישיבה נעולה.