ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא העסקת עובדים ערבים בשירות הציבורי, כנסת 17, פרוטוקול מספר 9, 2008-11-17 09:30

אחמד טיבי: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

אחמד טיבי: אני מתכבד לארח את השר אלי ישי, אני מודה לו על הגעתו לוועדה.

אחמד טיבי: בגלל שזמנו של השר קצר, והוא חייב לזוז למשרד ראש הממשלה, אפתח בנושאים הקשורים בתעסוקת ערבים במשרד התמ"ת ומה שקשור לכך.

אחמד טיבי: בנושא פיתוח אזורי תעסוקה, אדוני השר, הוועדה מעוניינת לדעת, האם קיימת תוכנית להקמת אזורי תעסוקה, תעשייה ושירותים מודרניים במגזר הערבי בחמש השנים הבאות, מה יעדיה והיכן יוקמו אזורים אלה?

אחמד טיבי: בנוסף, האם השר סבור כי תוספת כוח אדם שיתמקדו בתכנון פיתוח מקורות תעסוקה ותעשייה במגזר הערבי ייטיבו את שיעורי התעסוקה בו והפיתוח הכלכלי בו?

אחמד טיבי: בנושא אבטלה ותעסוקה, כיצד מתכונן השר לפעול לצמצום ממדי האבטלה במגזר הערבי, במיוחד בתקופה זו, בה כנראה הפריפריה בכלל והאזרחים הערבים בפרט יישאו בנטל האבטלה הכבדה באופן מיוחד?

אחמד טיבי: בכל מה שקשור לאפליית ערבים בתעסוקה נודע לנו כי לא רק במשק הציבורי ממשלתי אלא גם במשק הפרטי ערבים מתקשים למצוא תעסוקה.

אחמד טיבי: האם שר התמ"ת סבור כי תפקידו כממונה על פיתוח התעשייה וצמצום האבטלה לצאת בפומבי נגד מגמה זו בנושא ההסברתי חינוכי מטעם המשרד?

אחמד טיבי: אדוני השר, הבמה שלך.

אליהו ישי: בוקר טוב, אני חושב שהעבודה של משרדי הממשלה, התמ"ת במיוחד, בכל מה שקשור לצמצום פערים וקליטת עובדים, גם במשרד התמ"ת כמשרד – אנו המשרד היחיד שגם עומדים ביעד של קליטת עובדים, כמעט עומדים ביעד כולו.

אליהו ישי: קליטת עובדים זה מנגנון של מכרזים, של נציבות, של משרות שמתפנות, זה לא דבר שעושים מהיום למחר.

אליהו ישי: המשרד עושה רבות בעניין הזה.

אליהו ישי: לגבי השאלה המרכזית בעיניי, של אזורי תעשייה מודרניים, משרד התמ"ת השקיע עשרות מיליוני שקלים הן במסלולי תעסוקה והן במסגרת אזורי תעשייה למגזר של בני המיעוטים.

אליהו ישי: אנו רוצים להגיע למצב של מימוש הפוטנציאל או השתתפות בכוח עבודה בכל המגזרים, במגזר הערבי כנ"ל, והתעסוקה בארץ.

אליהו ישי: נכון שהיום אנו נמצאים בתקופה מאוד קשה - שירות התעסוקה מכין תוכנית עבודה בהנחיה שלי, כולל מנכ"ל המשרד, כיצד אנו אמורים להתמודד בתקופה הקרובה לקראת ההתפתחויות, המצב בעולם השפיע גם בארץ, ואם נהיה ערוכים נכון, נוכל לצמצם את הפגיעה פה.

אליהו ישי: ככל שנשקיע היום מיליארדי שקלים, שווה להשקיע אותם כדי למנוע את החומה ואת ההרס – השקעה בתשתיות, במקומות תעסוקה, בחיזוק מפעלים, במענקי מפעלים, במרכז השקעות, כולל מסלולי תעסוקה, שהשקענו שם 23 מיליון ₪ במגזר הערבי כדי לשלב מאות עובדים.

אליהו ישי: זה דבר שבוצע בפועל, יש דברים שבוצעו הן לאזורי תעשייה והן למסלולי תעסוקה, וזה מה שבוצע עד כה, ויהיו גם תוכניות לעתיד.

אליהו ישי: אני מקווה שיהיה שיתוף פעולה במגזר, ואם זה גם יהיה, נוכל לא רק לצמצם את האבטלה אלא אפילו להגדיל את מספר המשתתפים במעגל העבודה.

אליהו ישי: למרות התקופה הקשה שהולכת לחלוף פה, בתקווה שזה יעבור מהר, תקופת המעבר פה, אם נהיה ערוכים, כפי שאני מקווה בדיונים שלנו עם האוצר, אפשר לגבש תוכנית תעסוקה ארצית לכל המגזרים, לכל המשק כדי לעבור את זה בשלום, בעזרת השם.

אליהו ישי: משרד התמ"ת פועל רבות, עם הישגים מרשימים, אך יש עוד הרבה מה לעשות כדי להגיע לכל היעדים שהמשרד קובע לעצמו.

אליהו ישי: ברשותך, אאפשר ליועץ שלי במשרד שמרכז את כל העבודה ועושה עבודה מצוינת להוסיף פרטים שלא נאמרו.

אחמד טיבי: נדמה לי שלא התייחסת לשאלה האחרונה ששאלתי על העמדה הציבורית לגבי האבטלה וגם אי העסקה במשק הפרטי, כממונה על התחום הזה - אמירה ציבורית.

אליהו ישי: במגזר הפרטי, גם הציבורי, כל אחד בוחן וקולט את האיש שהכי נראה לו מתאים.

אליהו ישי: אנו בעד שוויון בכל דבר בין אזרחי מדינת ישראל.

אליהו ישי: אני חושב שזה מתקיים.

אליהו ישי: נכון, יש פערים, גם במגזרים נוספים, יש לפעול בעניין, אך זה עניין של זמן.

סעיד מועדי: אתייחס לשלושה דברים – נתחיל ממרכז השקעות, מסלול תעסוקה שהושקע ב-13 מפעלים בשנת 2007 שזכו במכרז, וזה בעלות של 34 מיליון ₪, במציאת 521 מקומות עבודה.

סעיד מועדי: 13 המפעלים האלה נמצאים באזורי תעשייה בכפרי המיעוטים בארץ.

סעיד מועדי: כמובן, זה מסלול התעסוקה.

סעיד מועדי: יש גם מסלול מענקים, מעל שמונה מפעלים שניגשו למכרז הזה וזכו בעלות של 23 מיליון ₪ למציאת 409 מקומות עבודה חדשים במגזר.

סעיד מועדי: אנו עושים ומשתדלים בארץ לכלול את הכפרים הערבים שקיבלו אזור עדיפות א', לכלול אותם באזורי תעשייה קיימים, להיות שותפים עם המגזר היהודי כמובן, ואנו מרגישים את ההקלה הנמצאת בישובים הערבים.

סעיד מועדי: כמובן, משקיעים גם במרכז לפיתוח אזורי תעשייה, מעל 32 כפרים שזכו בהגדלת תקציבים לפיתוח אזורי תעשייה והקמת חדשים, בעלות של 98 מיליון ₪ רק ב-2007.

סעיד מועדי: הנתונים משביעים רצון.

סעיד מועדי: צריך לעשות עוד, אך בתקציב הקיים הנמצא בידינו, משרד התמ"ת, לא - מרגישים שיש אפליה לכל בקשה שניגשת למרכז ההשקעות או לאזורי הפיתוח.

סעיד מועדי: נושא העסקת העובדים במשרד – אשאיר את זה לסמנכ"ל הבכיר של המשרד, שיעלה את הדברים בפני הוועדה.

עירית תמיר: אני רוצה לשאול כדי למנוע בעתיד, איך קרה שבמהלך 2008, בתקופת שיא הפריחה של העסקים, שהיו לנו עסקים שרצו לפתוח סניפים בצפון ומסלול התעסוקה היה תקוע במשך הרבה מאוד חודשים?

עירית תמיר: שמעתי שהוא לקראת פתיחה.

עירית תמיר: איך אנו מונעים מצב כזה?

עירית תמיר: אנו צריכים אתכם כרוח גבית.

אליהו ישי: איך מונעים בירוקרטיה?

אליהו ישי: אם מחדדים את המדיניות, את העשייה, את הרצון מול הבירוקרטיה, הפער גדול.

אליהו ישי: הבירוקרטיה קיימת, הלוואי שנוכל לצמצם אותה יותר ולצאת לדרך שאנו שואפים מהר יותר.

אליהו ישי: מבחינת התקציבים שכבר הושקעו במסלולי תעסוקה גם בשנים עברו בשנה הנוכחית, לקראת הפתיחה, הנושא של מסלולי תעסוקה, אלה דברים שנעשו בשנתיים שלוש האחרונות ולא נעשו מעולם.

אליהו ישי: במגזר הערבי נעשו דברים גדולים מאוד.

אליהו ישי: לנו יש אינטרס שכולם יעבדו, וככל שאנשים יעבדו בכל המגזרים, כמובן גם במגזר הערבי, כך ייטב לכולם.

אליהו ישי: זה לא עניין של לחץ כזה או אחר.

אליהו ישי: המשרד עושה את זה עם הישגים טובים, אך יש עוד הרבה מה לעשות.

אליהו ישי: אני מקווה שנצליח להתגבר על כל המכשולים שיש בדרך.

סעיד מועדי: אנו מנצלים את התקציב שלנו עד תום לטובת המגזר הערבי בארץ כדי לצמצם כמה שאפשר את נושא האבטלה ולתת הקלה למגזר שלנו.

סעיד מועדי: הסמנכ"ל הבכיר יתייחס גם למספר העובדים המועסקים במשרד התמ"ת.

אליהו ישי: אדוני היושב ראש, חבריי, אני הולך לוועדת שרים עם ראש הממשלה.

אליהו ישי: אני מודה לכם על הזימון.

אליהו ישי: נפעל כדי לשלב את כל האוכלוסיות במעגל העבודה, זה תרומה עצומה למשק, לצמיחה, למרקם העדין בחברה הישראלית, כך פעלנו וכך נפעל.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: בבקשה, הסמנכ"ל.

משה לביאן: במהלך 2008 המשרד קלט 19 עובדים שאינם יהודים, מתוך 22 שזה היעד שנציבות שירות המדינה הציבה לנו.

משה לביאן: עמדנו במונחי ביצוע ב-86.4% של יעדי הביצוע שנקבעו.

משה לביאן: במהלך 2008 הגדיל המשרד את אחוז המועסקים בו מהאוכלוסייה הערבית, הדרוזית והצ'רכסית מ-3.4% ל-4.47% מתוך כלל עובדי המשרד.

משה לביאן: נכון לנובמבר, מספר העובדים הנמנים עם האוכלוסייה הלא יהודית במשרד עומד על 66 מתוך 1,469.

משה לביאן: 19 מתוכם נקלטו בשנה הזו כאמור.

משה לביאן: קליטת עובדים הנמנים עם האוכלוסייה הערבית והדרוזית והצ'רכסית במשרד התמ"ת בין השנים 2004-2008 עומד כך: מתחיל ב-2004 – עובד אחד שנקלט, 2005 – שלושה, 2006 – ארבעה, 2007 – שניים וב-2008 - 19 איש.

משה לביאן: הפעילות שאנו מבצעים במשרד להגדלת האוכלוסייה הזו, במשרד: קיים שיתוף פעולה מלא בינינו לבין הנציבות, יש תוכנית עבודה מסודרת, יש יעדים, יש מעקב ובקרה אחר ביצוע במהלך כל השנה.

משה לביאן: מעקב אחרי משרות מתפנות במשרד: אנו פונים אל נציבות שירות המדינה במענה לאייש משרות נוספות של בני מיעוטים, ובתחומים כמו לשכה משפטית, אכיפה לסוגיה, חשבות, הכשרה מקצועית ועוד.

משה לביאן: יש לנו בפריסה כזו גם במשרד היום, עוד קודם ובמהלך השנה האחרונה.

ראובן ריבלין: כמה זה אכיפה לסוגיה?

משה לביאן: לשנה הזו - 19 איש.

משה לביאן: אני מניח שזה 30%.

ראובן ריבלין: לפעמים צריך מה שנקרא בז'רגון היהודי "גויים של שבת", ואז אין פה העדפה אלא צורך, והשאלה אם אתה מכליל בפעולה הזו שבה אנו מנסים לראות איך אנו שוברים את המחסום של שוויוניות לאזרחי ישראל כולם במערכת הממשלתית.

ראובן ריבלין: אני מבין את המגבלות, מבין את הטענות, את התירוצים, את ההתעלמויות מדברים שהם פועל יוצא של הבעיות של המדינה שלנו, אך כשאתה נותן מספרים ואומר לי גם אכיפה לסוגיה לצד משפטנים ותפקידים שהם במערכת היותר גבוהה של שירות הציבור, כשאתה אומר אכיפה לסוגיה 30% - בסדר, חששתי שזה יותר.

משה לביאן: לנו בפריסה כללית, אל"ף, בלשכה המשפטית יש לנו עובדים מבני המיעוטים, בי"ת, בהכשרה מקצועית- -

ראובן ריבלין: בלשכה המשפטית, מתוך צוות של כך וכך, כמה יש עובדים ערבים?

משה לביאן: אין לי נתון מדויק.

דני גרא: ששה או שמונה עובדים ערבים במשרד הראשי, לדעתי, זה אומר הכל, מתוך קרוב ל-380 איש.

דני גרא: הנתונים לפניכם.

משה לביאן: זה לחודש אפריל.

דני גרא: בעמוד הראשון שכתב הסמנכ"ל, במשרד הראשי עובדים 387 עובדים, ומהם רק ששה ערבים, כלומר פחות משני אחוז.

דני גרא: לעומת זאת, מרבית הערבים שעובדים במשרד, דהיינו מתוך 60, 40 או 39 עובדים במחוז חיפה.

דני גרא: כלומר הם עובדים בנושאים שאנו קוראים להם ערביים, ולא כלל ארצי.

דני גרא: יש להניח שמתוך ארבעת העובדים במחוז ת"א, חלקם נמצאים בשבת בשפיים או בצומת ביל"ו ואוכפים את תקנות שעות עבודה ומנוחה.

משה לביאן: אין גם היענות גדולה למשרות שלנו.

משה לביאן: היום אנו עומדים בפני כמה משרות שאין להן היענות.

משה לביאן: למשל, היתה לנו דרישה לעוזר ראשי ללשכה המשפטית.

משה לביאן: היו 17 מועמדים, תשעה מתוכם הגיעו לבחינות, שלושה מתוך תשעה עברו בהצלחה, ולאור המספר המצומצם ביקשנו מנציבות שירות המדינה, ונענינו שכל התשעה יגיעו לוועדת הערכה.

משה לביאן: בפועל הגיעו לוועדת מכרזים שני אנשים מתוך האוכלוסייה הזו, נבחר אחד אתמול.

משה לביאן: במחוז צפון בשנת 2005 היתה פנייה במכרז לקלוט רופא או רופאה במחוז צפון.

משה לביאן: לא היתה היענות אפילו אחת.

דני גרא: מה הסיבות לכך?

משה לביאן: אם אנו פונים ואין היענות – אני לא יודע מה הסיבות.

משה לביאן: יושבת לצדי ציונה קניג, היא יכולה לענות לך.

ציונה קניג-יאיר: מהמעט זמן שאנו עובדים בנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה ומשיתופי הפעולה עם משרדי ממשלה אחרים ועם החברה האזרחית, יש חסמים שמשרד התמ"ת לא יוכל לקחת עליהם אחריות.

ציונה קניג-יאיר: יש דברים שאני מניחה שהוועדה הזו התייחסה לנושאים האלה.

ציונה קניג-יאיר: החסמים האלה הם שורשיים בחברה הישראלית, שיש להתייחס אליהם בתוכנית ארוכת טווח אחרת מזו שמדברים עליה כעת.

ציונה קניג-יאיר: מדובר לדעתי בכמה גורמים שאפשר להעלות אותם לדיון, חסמים אמיתיים שנוצרו בשטח כבר מעל 100 שנה במדינה הזו.

ציונה קניג-יאיר: אני מדברת על אוכלוסייה ערבית, על בני המיעוטים.

ציונה קניג-יאיר: אני לא מדברת כרגע על אוכלוסייה חרדית או על נשים.

ציונה קניג-יאיר: אין ספק שצריך לפעול לפי הכלל של העדפה מתקנת, ויש לנציבות שירות המדינה תוכנית טובה.

ציונה קניג-יאיר: התוכנית הזו ארוכת טווח.

ציונה קניג-יאיר: לראות שינוי בשנת 2008 - אי אפשר כפי שהיינו רוצים לראות בשנה אחת.

ציונה קניג-יאיר: משרד התמ"ת, מנתונים שראיתי במשרדים אחרים, עשה כברת דרך כמו שלא עשו במשרדי ממשלה אחרים, וחבל שכך.

ציונה קניג-יאיר: אני לא אומרת שבזה הגענו לנתונים משביעי רצון.

אחמד טיבי: עד עכשיו זה 3.4%.

ציונה קניג-יאיר: אנו מדברים כבר על נתון של 4.9%.

ציונה קניג-יאיר: זה שיפור משמעותי- -

דני גרא: ה-59 מתוך 1,448- -

משה לביאן: זה מסמך לא עדכני, הוא מחודש אפריל.

ראובן ריבלין: יש לך תפקיד מאוד ממוקד.

ראובן ריבלין: האם המערכת שאת שייכת אליה ביקשה לעשות דיון מחדש לגבי אותם חסמים שהיו מובנים מאליהם במשך ששים שנה, ואולי הגיעה העת, כשאנו רוצים לעשות שלום עם מדינות ערב, קודם כל לעשות שלום עם אזרחי מדינת ישראל?

ראובן ריבלין: האם יש דיון בממשלה על אותם חסמים, שאת לראשונה בוועדה זו מזכירה אותם, כי מנסים לטאטא זאת מתחת לשטיח, ואיני רואה מקום לכך.

ראובן ריבלין: הגיע הזמן שהחברה הישראלית תדון בשאלה הזאת.

ראובן ריבלין: לכן לתפארת הכנסת הוקמה הוועדה הזו, והיו"ר שלה בא לבטל מוסכמות שהיו בכנסת לגבי יכולתו של חבר כנסת ערבי ישראלי לשבת בפרלמנט הישראלי שאליו הוא נבחר כיו"ר ועדה שמטפלת באותם חסמים.

ראובן ריבלין: האם דנתם פעם באותם חסמים שלעתים נראים מופרכים?

ראובן ריבלין: היו דברים עד שנות השבעים שלא היו אפילו מדברים עליהם.

ראובן ריבלין: אני שואל אותך, האם הממשלה בתפקיד שאת נמצאת בו חשבה שיש צורך היום לדון באותם חסמים שיכול להיות שצריך הערכה מחדש או אולי יש לגעת בפצע קיים בחברה הישראלית בצורה אמיתית ביותר?

ראובן ריבלין: איזה חסמים שצריך להשאיר, צריך לומר – החסמים האלה, אנו לא יכולים היום במסגרת ההגנה של מדינת ישראל על אופייה היהודי והדמוקרטי, אנו רוצים לדון בהם, האם הם הכרחיים או לא, ומה שהכרחי ייאמר במפורש.

ראובן ריבלין: מה שלא הכרחי, מייד נסלק אותו מהשיקולים שהממשלה שוקלת כשהיא באה לקבוע את ראשית הדרך של העדפה מתקנת.

ראובן ריבלין: העניין של החסמים הוא דבר שצריך לבוא – אולי להזמין את האדם שאחראי על החסמים, אדוני היושב ראש, שיסביר לנו מה החסמים האלה.

ראובן ריבלין: אלה דברים מאוד רציניים.

ראובן ריבלין: היא נציבת שוויון הזדמנויות בעבודה, כלומר יש תפיסה היום במערכת שיש צורך שיהיה נציב – פעם היה שר לענייני ערבים.

ראובן ריבלין: במקום שכל שר ידון במשרדו גם בענייני ערבים שהם אזרחים לכל דבר, על כל המרכיבים – אזרחים גם חייבים בנאמנות, אבל היא היום נציבת שוויון הזדמנויות.

ראובן ריבלין: כשיש נציג לזה, זאת אומרת שאין שוויון בהזדמנויות ויש חסמים.

ראובן ריבלין: אני רוצה להבין מה הם.

ראובן ריבלין: יבואו ויעלו אותם.

אחמד טיבי: אגב, בנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, הגשתי הצעת חוק שאומרת שצריך שיהיה ערבי גם בנציבות.

אחמד טיבי: אין ערבי על פי חוק בנציבות, על פי חוק אין ייצוג של ערבים בנציבות לשוויון הזדמנויות, והשר אלי ישי התנגד בממשלה להצעתי.

אחמד טיבי: היתה פשרה, זה עבר בטרומית.

אחמד טיבי: לצערי, הכנסת התפזרה, אבל אני מתכוון לתת הזדמנות שווה בנציבות לשוויון הזדמנויות גם לערבים בהצעת החוק בכנסת הבאה.

ראובן ריבלין: אני נמצא בדיאלוג עם חבר הכנסת אחמד טיבי כל הזמן, כי אני חושב שהרבה יותר חשוב שאחיה אתו בשלום לפני שאקדיש מאמצים לחיות עם אבו מאזן בשלום.

ראובן ריבלין: מדוע אנו מטפלים בחסמים שאולי לא רלוונטיים בכלל?

אברהם מיכאלי: החסמים במשך ששים שנה השתכללו, לדעתי.

ציונה קניג-יאיר: אני מסכימה אתך שיש צורך חזק שעולה מהשטח לדון בחסמים.

ציונה קניג-יאיר: יש ועדה שהממשלה דנה בה, זה בסדר.

ציונה קניג-יאיר: גם אנו בנציבות, בתוכנית עבודה לשנת 2009, מתכננים את יום העיון הראשון סביב הנושאים האלה של אי ייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית, ואולי בדיון קצת יותר מעמיק, למה הביא אותנו עד היום.

ציונה קניג-יאיר: נכון שבחוק שוויון הזדמנויות בעבודה אין "שריון" לערבי, אך גם אין שריון לאוכלוסיות מודרות אחרות בבחינת הצוות של הנציבות.

ציונה קניג-יאיר: חזקה על היחידה הזו, שכשהיא ממנה אנשים ועושה את התהליך של ועדת מכרזים, שתפעל לפי הכלל של העדפה מתקנת, כי אם לא ביחידה הזו, אז איפה?

ציונה קניג-יאיר: בינתיים עד היום בדיונים שהיו, הדברים האלה הובאו בחשבון- -

אחמד טיבי: מאז 48' כולם אומרים "חזקה עלינו".

ציונה קניג-יאיר: אנו נמצאים עכשיו בשלבי הקליטה.

ציונה קניג-יאיר: אני לא יכולה להעיד על ועדות אחרות ועל גופים אחרים אלא על הגוף שאני עומדת בראשו ואני מצהירה כאן שחזקה עלינו וחזקה שניתנת לסתירה – אני חושבת שנכון שזה יהיה נתון לביקורת כזו.

ציונה קניג-יאיר: אני מעידה על היחידה שאני עומדת בראשה.

נאדר אל קאסם: בקשר לעניין החסמים, יש בהחלטת ממשלה 2579 הוחלט על הקמת ועדה להסרת חסמים בראשות מנכ"ל משרד המשפטים.

נאדר אל קאסם: הוועדה סיימה עבודתה, היו צוותי משנה, דיברנו על חסמים מצד משרדי ממשלה, מצד האוכלוסייה הערבית עצמה ועל העניין של התחקיר הביטחוני.

נאדר אל קאסם: הוועדה גיבשה המלצות, היא תכתבה הצעה להחלטת ממשלה חדשה שתטפל בהסרת החסמים, ואני מקווה שבקרוב נוכל להגישה לממשלה ולאישור.

ראובן ריבלין: אפשר לקבל את הפרוטוקולים שלה?

אחמד טיבי: אנו מזמינים את היו"ר שלה.

נאדר אל קאסם: הוא יופיע והוא מכין את כל הפרוטוקולים.

נאדר אל קאסם: משרד התמ"ת מגיע אלינו לבקרה רבעונית, כל ארבעה חודשים, מציג את התקדמותו.

נאדר אל קאסם: הוא בין המשרדים הכי טובים מבחינת התקדמות, והיעד שנקבע לו, קבענו לו את זה כיעד ביניים.

נאדר אל קאסם: המשרד, לפי הבקרה, יעמוד ביעד עד סוף השנה.

נאדר אל קאסם: מבחינת המשרות, המשרד יקלוט לפי צורכי המשרד.

נאדר אל קאסם: אם הוא לא צריך עובדים בלשכה המשפטית, הוא לא יקלוט שם, אלא בפיקוח.

ראובן ריבלין: לפעמים סטטיסטיקה מעוותת את המציאות, כשאומרים: קיבלנו במשרד התמ"ת 49 עובדים, והתברר שהם פקחים של שבת.

אברהם מיכאלי: כשמתפנה משרה במחלקה המשפטית, השאלה אם הם יגיעו באותה עדיפות כמו אחרים.

נאדר אל קאסם: הם יודעים את זה טוב מאוד, וכשיש משרה לאקדמאי במחלקות השונות של המשרד, הוא ישר אומר לנו: יש משרה, הוא מבקש סימון ויוצאים למכרז.

נאדר אל קאסם: יש לנו בעיה על כל שירות המדינה למועמדים שמגיעים למכרזים.

נאדר אל קאסם: לפני שבוע התחילו לעבוד שתי חברות השמה שתפקידן להביא מועמדים למכרזים.

נאדר אל קאסם: המשרות שיש בעיה להביא מועמדים אליהן – נפנה אותם לחברות האלה ויפנו אלינו מועמדים.

דני גרא: חלק מהחסמים הם גם דברים שבזמנו דיברו עליהם, בשנות החמישים והששים, והיום חלקם לא נעלמו, אך הם הפכו להיות קשר בשתיקה, מתחת לשטיח.

דני גרא: אני חושש שהתמונה שאתה מציג, נאדר, ואדוני מציג, היא עוד קשר שבשתיקה.

דני גרא: אני חושש שנגיע לייצוג הולם מספרי – יהיו עשרה אחוז עובדי מדינה ערבים, אבל מרבית העובדים לא ייצגו את קשת התפקידים המקובלת אלא יהיו בתחתית הסולם.

דני גרא: הגורם האחרון שצריך לומר: האמינו לי, נבצע זאת, אלה משרדי הממשלה.

אחמד טיבי: אני מבקש מריבלין לנהל את הישיבה במקומי חמש דקות.

דני גרא: אני חושב שמשרדי הממשלה הם האחרונים שיכולים לומר: אנא, תנו בנו את אמונכם.

דני גרא: איננו נותנים את אמוננו, כי הגענו למצב, או איני חושב שהוועדה הזו צריכה לתת את אמונה, כי אם היה ראוי אמונה, לא היה בה צורך.

דני גרא: זה נכון לגבי משרד התמ"ת ולגבי משרדים אחרים, מהבריאות, דרך הפנים.

נאדר אל קאסם: אצלנו המצב השתפר מאוד בנציבות עצמה, ומספר העובדים הערבים עלה דרמטית.

נאדר אל קאסם: בעניין המשרות והתפקידים שאנו מקצים במשרדי ממשלה; רוב העובדים בשירות המדינה אלה עובדים מינהליים, אז מן הסתם מספר העובדים הערביים שייקלטו בתפקידים אלה יהיה יותר גבוה מתפקידים אקדמאיים, אך אפשר לתת פירוט של המשרות שהוקצו בשנה האחרונה, שזה משרות מקצועיות בדירוג הביניים ברוב משרדי הממשלה – באוצר, במשרד ראש הממשלה, בתמ"ת, בתשתיות, בבריאות.

נאדר אל קאסם: אלה משרות שיש דגש על תפקידי מטה בירושלים ובת"א, אך אין מועמדים.

נאדר אל קאסם: משרד התמ"ת נתן דוגמה לשני תפקידים שלא היו מועמדים.

ראובן ריבלין: יש גם תופעה שהציבור הערבי אינו נענה לפניות הממשלה מתוך סיבות – או כאלה שהם לא מאמינים שיתקבלו או מסיבות אחרות.

ראובן ריבלין: זה אחד החסמים – חסם שלא תלוי בממשלה כשלא נענים לה.

ראובן ריבלין: גם לעניין זה הנציבות ודאי יכולה להסביר לנו ולחקור מהו חקר התופעה הזו – האם זה התעלמות ממדינת ישראל או תוצאה של חסם אחר.

עירית תמיר: חוסר אמון.

פייסל מחאגנה: המצב הקיים הוא טרור אמיתי בין האוכלוסייה הערבית לממסד.

פייסל מחאגנה: מה שנעשה עד עכשיו זה פעולות קוסמטיות.

פייסל מחאגנה: צריך לעשות ניתוח שורש, כלומר אני רואה ארבעה מחוזות – חיפה, ב"ש, י-ם ות"א.

פייסל מחאגנה: 20% מאוכלוסיית ישראל בערך זה האוכלוסייה הערבית.

פייסל מחאגנה: לטובת שני הצדדים, גם המשך חיים נורמליים במדינת ישראל, לכל משרד חייב שיהיה משרד של האוכלוסייה הערבית בישוב ערבי.

פייסל מחאגנה: צריכים להתייחס לזה בצורה אמיתית.

פייסל מחאגנה: ברגע שיש נציגות של המשרד בישוב, תחושת השייכות משתנה מקצה לקצה.

ראובן ריבלין: יש בכל ישוב- -

פייסל מחאגנה: לא.

פייסל מחאגנה: עצם השייכות שיש משרדי ממשלה בישובים הערבים זה נקודת התקרבות גם של הממסד לאוכלוסייה וגם של האוכלוסייה לממסד.

פייסל מחאגנה: הצורך של כל הצדדים, שכל אזרחי המדינה ירגישו חלק ממנה.

סעיד מועדי: במחוז חיפה יש כמעט 20% ממספר העובדים במחוז.

סעיד מועדי: זה לא במקרה, כי חיפה נמצאת גיאוגרפית במרכז האוכלוסייה הערבית.

סעיד מועדי: אנו לא יכולים להפלות לטובה או לרעה כל מגזר שהוא אלא לפי הנתונים.

סעיד מועדי: מה עשה משרד התמ"ת באזורי התעשייה, מה עשה במרכז ההשקעות, כמה עודד תעסוקת נשים – תראו מה נעשה במשרד בשנתיים או שלוש האחרונות ומה נעשה לפני זה.

סעיד מועדי: משרד התמ"ת עולה על הדרך הנכונה.

סעיד מועדי: אני לא אומר שזה מספיק ושהגענו לשוויון.

סעיד מועדי: עדיין לא, אך אנו מנסים לצמצם את הפערים ולתת שוויון מלא בכל בקשה.

סעיד מועדי: אין בקשה שהוגשה למרכז ההשקעות ולא טופלה.

סעיד מועדי: אם ענתה על כל הקריטריונים, היא זכתה.

סעיד מועדי: עשרות מיליוני שקלים, אם לא מאות, הושקעו במגזר הערבי.

סעיד מועדי: אנו מנסים להכניס את כל הישובים או לאזורי תעשייה קיימים כשותפים, אם זה נמצא בלב האוכלוסייה היהודית או במקום מסוים, להכניס את הכפרים כשותפים באזורים האלה, או להרחבת אזורי תעשייה קיימים אפילו הקמת אזורי תעשייה.

סעיד מועדי: הולכים לענות על כל הצרכים של מגזר המיעוטים בארץ.

דני גרא: קרוב ל-60% מהשטח שמוקצה לאזורי תעשייה, לפי המסמך שהגשתם, נמצא בדרום.

דני גרא: רק 15% מאוכלוסיית הערבים במדינת ישראל נמצאת בדרום.

ראובן ריבלין: תתייחס בבקשה לדברים שלו.

דני גרא: עיקר אזורי התעשייה בדרום והמשקל שלהם לגבי מרבית ערביי ישראל קטן.

דני גרא: שנית, בעוד שאזורי התעשייה היהודים נמצאים על קרקע מדינה ולכן עלותם זולה מאוד, חלק גדול מאזורי התעשייה הערבים נמצאים על קרקע פרטית בכלל, וזו מעשייה לגמרי שונה עם קשיים עצומים של איחוד וחלוקה, של תכנון על קרקע פרטית ופיתוח של חלקות קטנות לאזור אחד הומוגני.

ראובן ריבלין: האם יש עידוד השקעות ליצירת מקומות עבודה במגזרים הערבים הספציפיים, למשל נשים, כפי שהיה בזמנו הטקסטיל וכל אותם מפעלים עתירי כוח אדם, שהם נעלמים?

ראובן ריבלין: האם יש התייחסות גם אצלכם וגם במרכז השקעות לעניין זה?

חזקיה ישראל: התשובה חיובית.

חזקיה ישראל: דיברו פה על מסלול התעסוקה, שהיו במהלך השנים החולפות, גם היועץ דיבר – מסלולי תעסוקה ייחודיים לגבי המגזר הערבי ברמות השונות.

חזקיה ישראל: הוצגה פה גם הבעיה של הקשיים הבירוקרטיים שנגזרו מזה, כך שיש פעילות של משרד התמ"ת בנושא הזה, מרכז השקעות, בעיקר במסלול התעסוקה.

חזקיה ישראל: הוקצו מקצים מיוחדים לצורך העסק הזה, מסגרת חוק עידוד השקעות הון ומסלולי התעסוקה.

אחמד טיבי: זו הזדמנות לומר תודה לחברי הכנסת ריבלין ומיכאלי, שבפגרת הכנסת הואילו להגיע לדיוני הוועדה.

ראובן ריבלין: אנו באים לדיונים שאנו חושבים שהם חשובים.

סאוסאן תומא: ברצוני להעלות את נושא הנשים הערביות בשירות המדינה.

סאוסאן תומא: לפי דיווח 2007, נציבות שירות המדינה שדיווח על כך שיש רק עשר נשים ערביות במשרד התמ"ת, וזה פחות מאחוז מסך כל העובדים.

סאוסאן תומא: מצד שני, יש 40 אחוז נשים אקדמאיות ערביות שהן מובטלות.

סאוסאן תומא: זה יותר מ-11 אלף נשים אקדמאיות בעלות תואר ראשון, שני ואף שלישי שלא עובדות.

סאוסאן תומא: החסמים רבים וגם קשורים למשרד התמ"ת, זה מחסור בהסבות מקצועיות, מחסור במסגרות טיפול לילדים מ-0 עד 3 ואפילו צהרונים לילדים מגיל 3 עד 10.

סאוסאן תומא: אבל יש גם חסמים שתלויים בשירות המדינה, ואנו עובדים על זה בשיתוף פעולה עם שירות המדינה ויש לנו כמה תוכניות שאנו עושים.

סאוסאן תומא: הנושא של אי אמון של נשים או ערבים בקבלת משרות בשירות המדינה זה נכון.

סאוסאן תומא: המרחק של משרדי הממשלה, שכולם בירושלים, ואין אפילו תחבורה שיכולה לעזור.

סאוסאן תומא: אי הנגשת המידע של שירות המדינה, ועל זה אנו עובדים עם שירות המדינה.

סאוסאן תומא: נושא של נשים ערביות – אני רוצה לקבל תשובה, שרק עשר נשים עובדות במשרד התמ"ת.

סאוסאן תומא: משרד התמ"ת יכול לתת לנו מענים רבים, כמו הכשרות מקצועיות, כמו הקצבות לנשים אקדמאיות.

סאוסאן תומא: איפה?

משה לביאן: לגבי מספר הנשים, הוא אכן מועט, הוא 12.

משה לביאן: לנושא ההכשרה המקצועית, חסרה נציגה כאן של מעונות יום.

משה לביאן: באופן כללי, לגבי הכשרה מקצועית ולאפשר לנשים ערביות לצאת לעבודה, יש פעילות היום מעטה יותר בנושא הכשרה מקצועית.

משה לביאן: היום אנו מקווים שניכנס לתאוצה גדולה יותר, יש יותר נכונות בחודשיים שלושה האחרונים מצד משרד האוצר.

משה לביאן: אני מאמין שהנושא הזה, גם בגלל הפריסה של מוסדות הכשרה שיש בצפון, תהיה אפשרות למתן מענה לנשים ערביות בכל מיני תחומים, במיוחד בתחום מעונות יום ובתחומים אחרים.

משה לביאן: לגבי נושאים אחרים של מרחקי הגעה – אלה נושאים שאיני יכול לענות עליהם, חסרה פה נציגה.

פייסל מחאגנה: לנושא תעסוקת נשים, אחוז הנשים המועסקות הערביות לא עולה על 18% לעומת 54% בכלל המדינה.

פייסל מחאגנה: אחרי סגירת הטקסטיל והעברתו לירדן תעסוקת הנשים קיבלה מכה רצינית במגזר הערבי במיוחד.

פייסל מחאגנה: לא היתה שום פעולה ממשלתית לטפל בנושא הזה.

פייסל מחאגנה: אנו במרכז היהודי ערבי עשינו בדיקה, אילו צרכים באזור התעשייה המשותף של מגידו, יקנעם ועיר הכרמל, מצאנו שיש הרבה צרכים לנשים בעולם ההי טק, שזה הרכבות, הלחמות, וכשעשינו קורסים בדלית אל כרמל ועוספיה, כמעט מעל 60 אחוז נקלטו מייד.

פייסל מחאגנה: אז אפשר לעשות דברים, ועצם זה שהממשלה לא קיימת בשטח, ואני פונה שוב לחברנו, מועדי - יש הרבה מה לעשות.

פייסל מחאגנה: אחד הדברים שאפשר לשפר את הכלכלה הערבית זה תעסוקת נשים.

פייסל מחאגנה: הנושא של תחבורה – ברגע שיש אוטובוס שמגיע לירושלים מקרית שמונה, התחנה האחרונה שלו זה מגידו - זו התעלמות מכל הכיוונים.

פייסל מחאגנה: כאילו לא קיימת, האוכלוסייה הערבית.

פייסל מחאגנה: יש לזה מחיר.

פייסל מחאגנה: צריך לתקן בכל המישורים.

ראובן ריבלין: איך זה מתיישב עם השירות האוניברסלי שחברות כאלה חייבות לתת?

פייסל מחאגנה: לא מתיישב.

פייסל מחאגנה: גם הכנסת חוקקה חוק שוויון ועדיין אין.

אחמד טיבי: אין בכנסת חוק שוויון.

אחמד טיבי: הערך שוויון לא קיים בשום חוק של הכנסת.

אחמד טיבי: כל הצעות החוק לגבי שוויון שהגשנו נפלו, אחת אחרי השנייה.

פייסל מחאגנה: עדיין בכנסת התחושה ש-20% הערבים הם לא חלק מהמדינה.

פייסל מחאגנה: צריך לעשות הרבה מאמצים לשינוי בכל התחומים.

ראובן ריבלין: גם בין האוכלוסיות עצמן.

פייסל מחאגנה: כן, גם שהאוכלוסייה הערבית תרגיש שהיא חלק.

ציונה קניג-יאיר: בפרספקטיבה קצת יותר רחבה ברור לנו שנשים ערביות סובלות מאפליה פעמיים – הן מופלות גם בהיותן נשים וגם בהיותן אזרחיות ערביות במדינה, ואם לוקחים את האוכלוסיות המודרות במדינת ישראל ורואים שהאפליות הבוטות ביותר הן כלפי נשים על רקע מגדר וכלפי ערבים על רקע לאום, נשים ערביות הן אלה שסופגות את האפליה הזו בצורה הקשה ביותר, הן מהחסמים התרבותיים והן מהחסמים הלאומניים מגדריים שהזכרתי כאן.

ציונה קניג-יאיר: אין מנוס מלקחת צעדים מעבר להעדפה המתקנת של חובת איתור, ואם אזכיר לכם את בג"ץ הדירקטוריונים ובג"ץ ביטוח לאומי בזמנו, שהגיעו לדיון בבג"ץ, אמרו: אין נשים ראויות לתפקידים האלה.

ציונה קניג-יאיר: אמרו בבג"ץ שיש חובת איתור.

ציונה קניג-יאיר: לא די שלא מצאתם נשים ראויות, אתם צריכים לחפש אותן.

ציונה קניג-יאיר: החובה היא על כולנו, לא רק על הכנסת ומשרדי ממשלה - גם העמותות, גם מי שיושב כאן וגם מי שיושב מחוץ לחדר, לפעול לחובת איתור.

ראובן ריבלין: כשהייתי שר בממשלת ישראל, היתה לי בעיה למצוא גברים מוכשרים, לא היתה לי בעיה למצוא נשים מוכשרות.

נאדר אל קאסם: בחודש הבא אנו מגיעים לנצרת במיוחד, לכנס מיוחד לנשים ערביות, להסביר להם מה זה שירות המדינה.

נאדר אל קאסם: עמותת הנשים ייזמו, נקווה שתהיה נוכחות רבה של נשים, נסביר להם מה זה, איך מתכוננים למבחנים כדי שיהיו כמה שיותר מועמדות ויהיה להן סיכוי טוב להתקבל.

חזקיה ישראל: על פי נתוני הלמ"ס נכונים ל-2006, יש כ-9.4% מסך העובדים בתעשייה שהם עובדים מהמגזר הערבי, 37.9 אלף עובדים.

חזקיה ישראל: מתוכם 34.8 הם גברים.

חזקיה ישראל: אנו מודעים לבעיית אי השוויון בנתוני ההעסקה, ולכן מדיניות ההתאחדות היא לקדם ולפעול לשוויון ההזדמנויות.

חזקיה ישראל: במסגרת זו גם עשינו מעשה על פי יוזמתו של התעשיין דב לאוטמן, התאחדות התעשיינים, וד"ר עירית קינן מאוניברסיטת חיפה, הוקמה עמותה שנקראת קו משווה, קואליציית המעסיקים.

חזקיה ישראל: העמותה יושבת בבית התאחדות התעשיינים בת"א, היא פועלת עם צוות עובדים.

חזקיה ישראל: כיו"ר העמותה מכהן דב לאוטמן, והעמותה פעילה בנושאים שונים ומגוונים, היא הוקמה בסוף 2007, פעילה מאז תחילת 2008, ויש נתונים על פעילותה וגם המלצות לגבי חסמים שבהם אנו נתקלים.

חזקיה ישראל: הפעילות מתבטאת באקדמאים במגזר הערבי ושילובם.

חזקיה ישראל: העמותה פעלה להרחבת יעדיה לא רק בתעשייה אלא בכל המגזר העסקי, ולכן גם לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים הצטרפה כחברה כדי לקדם את זה.

עירית תמיר: הכנתי מצגת, היא לפניכם בתיקים.

עירית תמיר: קו משווה הוקמה על רקע נתונים מזעזעים בשוק העסקי של אי שילוב אקדמאים ערביים בשוק הזה.

עירית תמיר: בשוק הפרטי אין חוק.

עירית תמיר: לדעתי, לא צריך להיות חוק.

עירית תמיר: בשוק הפרטי הפתרון יבוא ממצב של פתירת החסמים, העלאת הבעיות והקייס העסקי.

עירית תמיר: מולכם זה החזון של קו משווה – מצד אחד לחולל את השינוי הזה בקרב עולם העסקים, מצד שני מיידית לפתוח משרות, לעשות השמות ולפתח סיפורי הצלחה.

עירית תמיר: השילוב הזה של שינוי ופתרון החסמים עם ביסוס סיפורי הצלחה של ערבים מוצלחים, אקדמאים בדרגי ניהול, כי הנתונים האלה הם לא בהכרח דרגי ניהול, ולנו לא מספיק שקוקה קולה תעסיק עובדי פס ייצור, אנו רוצים לראות אותם בהנהלה ובמטה.

עירית תמיר: אנו מדברים על שנת פעילות.

עירית תמיר: קו משווה פותחת את העסקים, ועובדת שינוי ההרגלים המיינסטרימיים.

עירית תמיר: אחד החסמים זה שהתרגלנו ששים שנה – בקטע של תעסוקה אני מדברת על השוק הפרטי - מיינסטרים, חבר מביא חבר, כולם אותו דבר.

עירית תמיר: בשביל לגייס אקדמאים ערבים מוצלחים יש לעשות סדרת שינויים, ואתן רק שתי דוגמאות.

עירית תמיר: אחת, הסקרינינג של קורות חיים של אקדמאי ערבי זה לא אותו סקרינינג.

עירית תמיר: התפתחות הקריירה שלהם שונה בגלל האילוצים.

עירית תמיר: דבר שני, מיונים וראיונות רב תרבותיים.

עירית תמיר: עשו את זה לאוכלוסייה החרדית, עשו את זה בזמנו לעולים הרוסיים.

עירית תמיר: יש לנו קבוצת משימה שעובדת עם מכוני המיון על השינויים של מבחני המיון והתאמתם תרבותית, כלומר כשאנו מדברים על שילוב, אנו מדברים על מפגש של שתי אוכלוסיות שונות מצוינות, שצריך לבנות את הקשר של השפה, של הדיבור, כדי שבאמת יהיו יחד, ולא לסמן וי על שתי ההשמות ולומר: יש לנו את הערבי מחמד – סליחה - שלנו.

עירית תמיר: צד אחד הוא עבודה אינטנסיבית עם עסקים.

עירית תמיר: הצד השני, המועמדים הערבים האקדמאים לא גדלים מכוונים לעולם הקריירה, כי אין להם המודלים בבית ובישובים שלהם, אלא מכוונים חברה קולקטיבית ואקדמיה.

עירית תמיר: בשבילם ההישג הכי גדול הוא לסיים את האקדמיה.

עירית תמיר: בשביל היהודים האקדמיה היא אמצעי בשביל הקריירה.

עירית תמיר: פה הבנו שיש חסם של חוסר מוכנות של אקדמאים ערבים לשוק העסקי בדברים פשוטים, בכישורים עסקיים.

עירית תמיר: אז עוד חסם זה הנושא של כישורים עסקיים, עוד חסם זה הנושא של שפות – אנגלית, והעובדה שעברית זה שפה שנייה, זה חסם היסטרי.

עירית תמיר: לאור זאת פתחנו מרכז קריירה לאקדמאים ערבים, להשלים להם את הצרכים שלהם בעולם של כישורים עסקיים.

עירית תמיר: נכון, יש חוסר אמון, עשרות שנים דאגנו לשבור את האמון של האקדמאיים בכלל, של האוכלוסייה הערבית לא רק בשלטון ובשירות הציבורי, גם בעסקים - הם לא מאמינים שעסקים רוצים אותם.

עירית תמיר: בי"ת, חוסר אמון בעצמם.

עירית תמיר: תוך כדי שהוא לומד הנדסת תוכנה בטכניון, הוא כבר מחפש משרת הוראה.

עירית תמיר: הוא כבר מוותר על הקריירה לפני שהוא התחיל לחפש.

עירית תמיר: אלה הנתונים הכמותיים.

עירית תמיר: בסופו של דבר במהלך עשרה חודשים עשינו 47 השמות של אקדמאים ערביים בכל חתכי השוק – בנקים, סלולריות, הי טק, טבע, וכולם עם אופק צמיחה.

עירית תמיר: אף אחד לא פחות מהכישורים שלו.

עירית תמיר: הנתון הזה כזרוע של ההתאחדות ועם העזרה של ההתאחדות אומר: זה אפשרי, זה תהליך ארוך, ואנו צריכים עזרות.

עירית תמיר: מטופל הנושא של מבחני המיון רב תרבותיים.

עירית תמיר: גם נאדר בנציבות, ואנו מנסים לשתף אותם בתהליך, אנו עובדים על זה.

עירית תמיר: בעוד כמה חודשים יהיו מבחני מיון מותאמי תרבות.

עירית תמיר: אותו דבר לגבי ראיונות – אנו עושים סדנאות מקצועיות למנהלי גיוס בעסקים ועוד כלים שונים שאנו מפתחים בתהליכים.

עירית תמיר: יש הצד של העסקים.

עירית תמיר: בשירות הציבורי זה בדיוק אותו דבר – החסמים לא יושבים רק בצד אחד, לא רק בצד העסקים.

עירית תמיר: אגב, הכחשת האפליה, העובדה שעסקים לא מחויבים למסור נתונים, את אותו פילוח עובדים, אם לי היה מול סלקום, מול קוקה קולה, את העובדה שיש להם אולי 400 עובדים, אבל מתוכם 380 בפס הייצור ורק 20 בשדרה הניהולית, או איפה נעלמים כל העובדים שעובדים כנציגי שירות אבל פתאום כששמונים אחוז מתקדמים, תקרת הזכוכית היא בתוך הפירמה, פתאום הערבים לא מצליחים להתקדם.

עירית תמיר: אם היו לנו נתונים, ואני מקווה שהנציבה הולכת לטפל בנושא של חשיפת נתונים, זה היה מקדם המון.

עירית תמיר: בעסקים מה שלא מדיד לא מנוהל.

עירית תמיר: כשיתחילו לנהל את זה, אנו שם כדי לייעץ להם כגוף מקצועי.

עירית תמיר: חששות מאוד גבוהים.

עירית תמיר: לא פשוט אחרי עשרות שנים למנהל צוות בהי טק או לא בהי טק לקלוט עובדים ערבים.

עירית תמיר: הם פוחדים.

עירית תמיר: זה טבעי.

עירית תמיר: אלה תהליכים ארוכים.

עירית תמיר: בצד המועמדים – חוסר מוכנות, חוסר אמון ופאסיביות.

עירית תמיר: זו הסיבה שלא מגיעים מספיק מועמדים.

עירית תמיר: צריך לחפש אותם.

עירית תמיר: אנו משקיעים יותר משאבים וכספים באיתור האקדמאים הערבים – למרות שראיתם את המספר, מעל 20 אלף בתעסוקה בלתי הולמת.

עירית תמיר: הם לא באים אלינו.

עירית תמיר: טיבי, אנו צריכים את העזרה שלך פה, שתעורר את השוק הערבי.

עירית תמיר: מתחילים להיות כלים, בואו גם אתם.

עירית תמיר: צריך לשקם את נושא האמון וגם הנושא של שפות וכו'.

עירית תמיר: מה אנו צריכים מכם – קודם כל, חשוב נורא, והשנה ניכנס לשנת תקשורת עם ההתאחדות, זה צריך לעלות לשיח הציבורי.

עירית תמיר: כמה שיותר ידובר על זה בעיתונות, כמה שנביא סיפורי הצלחה, ואתם, הוועדה, למה אתם מצפים – תקרינו את זה לעסקים, שאתם מצפים, תפתחו מדיניות לדרבון.

עירית תמיר: יש המון דרכים חוץ ממסלול תעסוקה ומרכז השקעה.

עירית תמיר: בואו תעזרו לנו כדי לקדם, ועזרה באיתור המועמדים – אנו מתחננים, פרסמנו, איפה לא?

עירית תמיר: אומרת חברת הכנסת נאדיה חילו, צועקת על ראשי המועצות, איפה ה-20 אלף האלו?

עירית תמיר: אם קיימים, יבואו, ואם לא, בואו נסגור את הוועדה – חס וחלילה – בואו תעזרו לנו בזה.

אחמד טיבי: תשובת יועץ השר.

סעיד מועדי: לגבי המתפרות במגזר הערבי, היתה נשירה לירדן, וזה רק נושא השכר הנמוך אצל שכנינו הירדניים, אך הקמת מסלול התעסוקה בא לתת לזה פתרון ולהחזיר את המתפרות לארץ.

סעיד מועדי: ב-2007 מתוך 13 המפעלים שזכו במסלול התעסוקה, יש חמישה מפעלי טקסטיל, וזה יגביר תעסוקת נשים בכפרים הערבים.

סעיד מועדי: כבוד השר הגיש הצעת מחליטים לישיבת ממשלה- -

ראובן ריבלין: זה רק כדי ליצור מקומות עבודה, כי למפעל הזה אין אפשרות לתחרות.

סעיד מועדי: זה נתן פתרון, להעסיק את הנשים הערביות בכפרים.

סעיד מועדי: היתה מתפרה עם תשעים מקומות עבודה שסיימה את מסלול התעסוקה, חמש שנים שהמשרד משתתף בעלות השכר.

סעיד מועדי: אחרי חמש השנים בעל המפעל אמר: אין לי כוח, איני יכול לשלם שכר מלא ולהמשיך לעבוד.

סעיד מועדי: כבוד השר הגיש הצעת מחליטים בממשלה והאריך את המסלול הזה בעוד שלוש שנים כדי שהמתפרה הזו תמשיך לעבוד עם תשעים מקומות עבודה.

ראובן ריבלין: ומה יהיה אחרי זה?

ראובן ריבלין: זה לא דבר ממשי הרי.

ראובן ריבלין: יש מקרים שבהם אנו מייצרים מקומות עבודה בזמן משבר עד שיחלוף הזעם.

ראובן ריבלין: אתה פה מקבע דבר שאסור לו שיהיה קיים.

ראובן ריבלין: אנו מדברים על עסקים, ועסקים זה דבר שיכול להתמודד בשוק.

ראובן ריבלין: זה דבר שלא יכול להתמודד בשוק.

סעיד מועדי: התחשבנו במצב.

ראובן ריבלין: מאה אחוז.

ראובן ריבלין: זה שייך לשר כשר העבודה ולא כשר העסקים.

ראובן ריבלין: זה השר לענייני העבודה, תפקידו לפעמים ליצור בכל מערכת שבו יש בעיה שצריך פתרון למקומות תעסוקה, מייצרים דבר שלא יכול להיות קבוע ושהוא בעל אופי רציני.

סעיד מועדי: חשוב היה לפתור את הבעיה ולהשאיר את הבנות.

ראובן ריבלין: אין ויכוח, כל הכבוד.

סעיד מועדי: גם בשנת 2007 הוספנו משפחתונים למגזר המיעוטים, 187, שזה 187 מקומות עבודה לנשים.

סעיד מועדי: הוספנו גם צהרונים, מעל 100 צהרונים במגזר הערבי, שיתאפשר לנשים העובדות לשים שם את הילדים ולמצוא מקומות עבודה.

נאדר אל קאסם: לגבי המצגת, אלה בדיוק החסמים שיש לנו.

נאדר אל קאסם: בשירות המדינה יש לנו גם חובת השוויון וחובת המכרזים.

נאדר אל קאסם: תוסיפו עוד חצי שנה עד שנה של בעיית המכרזים ותבינו למה קשה לאתר מועמדים ולשלבם.

אחמד טיבי: אדוני הסמנכ"ל, דיברת על יעד של קליטת עובדים ערבים.

אחמד טיבי: אנו עוסקים רבות בוועדה לגבי רמת המועסקים הערבים.

אחמד טיבי: כמעט אין עובדים ערבים בכירים בשירות המדינה.

אחמד טיבי: האם ידוע לך שיש ולו פקיד אחד שאופק הקידום שלו עד 2010 יגיע לתפקיד של סמנכ"ל או ראש אגף?

משה לביאן: יש שני מועמדים להערכתי שיכולים להגיע.

משה לביאן: יש מפקח ארצי לחשמל ואלקטרוניקה במחוז צפון.

משה לביאן: זה אדם שהתקדם אצלנו במערכת.

משה לביאן: הוא בעל פוטנציאל.

משה לביאן: יש אדם נוסף במערכת, ממונה על היחידה לאכיפת זרים במחוז צפון.

משה לביאן: באופן כללי יש נכונות ויש כוונה לקדם מתוך האוכלוסייה הערבית, והלא יהודית האחרת, אנשים שהם בעלי כישורים מתאימים ובעלי יכולת גבוהה.

משה לביאן: יותר ויותר אנו רואים בקרב הדור הצעיר שנכנס אלינו כאלה שבעלי פוטנציאל לשאת תפקידים בכירים.

משה לביאן: אני יכול להצביע על עוד אדם שאני רואה אותו בסחר חוץ, שהיה נספח, אפילו שניים, שלושה בעלי פוטנציאל להגיע לתפקידים בכירים במשרד אצלנו.

דני גרא: לקח חשוב למדנו מההצגה של הגברת תמיר, שהיתה מועילה – הלקח לנציבות.

דני גרא: מתוך 1,500 מועמדים שהארגון ראיין, 3% התקבלו.

דני גרא: כלומר יש פה תהליך שזקוק להמון סבלנות.

דני גרא: לא מספיק שמפרסמים מכרז כדי שאחד יתקבל.

דני גרא: היחס הוא 30 ל-1, אולי 40 ל-1 בתפקידים מסוימים.

דני גרא: כאן עניין חוסר האמון שקיים עם עובדים ערבים.

דני גרא: כשמישהו לא מתקבל, הוא אומר: מפלים אותי.

דני גרא: וכאן הנציבות צריכה להמשיך בקשר אתו.

דני גרא: ייתכן שאותן שתי חברות, אם תתדרכו אותם נכון כדי לאתר עובדים, שזה תהליך ארוך מאוד, הוא המפתח ליצירת מעט האמון הראשוני שיאפשר את העלייה הזו.

נאדר אל קאסם: גם פוגע כשאתה אומר: תיגש למכרז, ואני מבטיח לך שעוד חצי שנה או שנה יכול להיות שתקבל את התפקיד, לא כל אחד מוכן לחכות חצי שנה לסיום המכרז.

נאדר אל קאסם: זה עוד חסם, וזה חובת המכרזים.

נאדר אל קאסם: עם זה אין מה לעשות.

משה לביאן: הצעה לתיקון טכני שיכול לפתור בעיות שנמצאות על שולחני כרגע בקליטת עובדים, מחד שאין היענות גבוהה, והמעט שמגיעים לא עומדים בבחינות הנציבות.

משה לביאן: הנושא נמצא בבדיקה.

משה לביאן: אני מציע שיאפשרו לנו, לאלה שלא עברו את הבחינות בכתב, להגיע לוועדת הערכה, ואם כאלה שעברו ועדת הערכה וראיינו אותם, קיבל החלטה אותו מנהל יחידה שהוא ראוי לתקופת ניסיון, שייתנו תקופת ניסיון של חצי שנה.

משה לביאן: אם בתקופה הזו הוא עמד בבחינות – בסדר גמור.

משה לביאן: אם לא – הוא סיים.

אחמד טיבי: ההצעה שלך מאוד נראית לי.

עירית תמיר: חייב לשבת גם מראיין ערבי.

עירית תמיר: קחו גם את זה בחשבון.

אחמד טיבי: זה אחד הפרקים שיהיו בדוח הוועדה על נושא מבחני המיון.

אחמד טיבי: זה מתקשר גם למה שאמרה הגב' תמיר, שמבחני מיון מוטי תרבות.

אחמד טיבי: רק 3.4% מתוך עובדי משרד התעשייה והמסחר בינואר 2008 היו ערבים.

אחמד טיבי: כיום מדובר ב-4.49 אחוז.

אחמד טיבי: היעד לסוף 2008 הוא 4.89.

אחמד טיבי: זה לא יעד שאפשר להתגאות בו.

אחמד טיבי: שיעור הערבים באוכלוסייה הוא כ-19%.

אחמד טיבי: היעד הממשלתי ל-2010 הוא 8% ול-2012 הוא 10%.

אחמד טיבי: אני מקווה שתהיה האצת תהליך כדי להגיע אפילו ליעד הממשלתי שאנו כוועדה חושבים שצריך להיות גבוה יותר.

אחמד טיבי: עלו לדיון נקודות חשובות, אחת מהן היא היעדר אזורי תעשייה בישובים הערבים.

אחמד טיבי: אין אזורי תעשייה ששייכים לישוב ערבי.

אחמד טיבי: מוכרת התופעה של אזורי תעשייה בישובים יהודים בקרבת ישובים ערביים, אגב שהמסים משולמים למועצה של הישוב היהודי, כשהאדמות במקור הן האדמות שהופקעו מישובים ערביים.

אחמד טיבי: זה משהו יצירתי ישראלי מובהק.

אחמד טיבי: הנקודה השנייה היא מה שהוצג על המגזר הפרטי.

אחמד טיבי: אין ספק שמדובר בחסמים – גם בקרב המעסיקים וגם בקרב האקדמאים או מגישי הבקשות.

אחמד טיבי: יש להמשיך לדון בנושא מבחני המיון שמוכח שהם מוטי תרבות.

אחמד טיבי: גם שיעור ההצלחה הנמוך בבחינות אלה, כפי שעולה בכל ישיבה, אומר דרשני.

אחמד טיבי: הצעת הסמנכ"ל היא ראויה ותיכתב גם בסיכום הישיבה הזו וגם בדוח הוועדה, שגם אנשים שלא עברו מבחנים בכתב במבחני שירות נציבות המדינה, יתאפשר להם להגיע לוועדת הערכה, שהוועדה דורשת שיהיה בה נציג ערבי, לא רק הרכב יהודי מובהק, ואז תינתן אפשרות של תקופת ניסיון, אם הוא ייראה לחברי הוועדה.

אחמד טיבי: אני מודה לכל מי שבא, מודה גם לשר ולנציגי המשרד.

אחמד טיבי: תודה רבה, הישיבה נעולה.